Fam. Ranunculacecp. 79 



I nära basen i 3—5, omv. eggrunda inskurna flikar. Fig. F1.D.1700. *H.Nfl4 

 n:o25. 

 Angår. [Sk.—Gestr. Dal Dalsl. Boh. ÖL Gotfl — iv. till Lofoden. 'Gotll på 

 många s(. t. ex. i Bahra, Klinte, Etelhem, Hangvar, Hall, Hörsnö m. fl. snr.) 2—5 

 quarter hög, med stora blr; karp. med kort, klolikt böjd spets. Hos a dm rot- 

 bladen delade ända till basen. — * R. sylvalicus Thuill. enl. Godr. & Gren. 



13 R. repens L. stjelken uppstigande, med ört-refvor; bladen Sfingradl delade, med 



skaftade, Bdeldta och flikade småblad ; blomfodret tilltryckt. Q4. 5 - 8. —B hirsutus • 

 bladskaft och blad ludna. Fig. Sv.B.400. F1.D.795. 

 Odl. st. a. {Sk. — Lpl. — N. till Finnm. Bossekop.) Har vanl. något stora mörkgula 

 blr. Funnen med upprat stjelk, utan refvor, vid Strängnäs af Mag. Ringstrand 



c Stjelken meränd. flerblommig: blomskaften icke refHade. 



14 R. lanuginosus L.? stjelken hårig; rot- och stjelkbladen likformiga, sammetshåriga, 



djupt 3 — öklufna, med rulfor7niga, hvasst inskurna och landade flikar: bladskaften 

 tälludna af horizontala [brungula] hår. 2|. 6, 7. Fig. 

 Torra st. r. {Goltl. Visby bland St. Görans ruiner: Botvalldavik i Gofhem sn: Kindb. 

 — N.?) Skiljd från R. acris genom stjelkbladen, hvilkas hufvud flikar, äfven på 

 de öfversta vid vippans början, äro breda, rulformigt ovala, samt af den starka 

 rakt utstående hårigheten på bladskaften. Har dock bladen klufna mycket när- 

 mare basen än den utländska R. lanug., bladflikarne spetsigare och stjelken glattare. 

 Månne (i geraniifolius DC? — R. acris {3 velulinus Ed. 4; /3 silvaticus Blytt 

 Bot.Not.1845? 



15 R. Friesii Godr. & Gren. stj. mångblommig. nedtill kort sträfhårig, upptill jemte bladen 



silkeshårig; b! likformiga, helt och hållet Sdelade, med kort skaftade n.rutformiga, 

 .. djupt klufna och inskurna flikar. 2^7,8. Fig. H.N.f.lI, n:o 31. 

 Äng. r. {Uppsala, der den i flera år fanns vid Akademiens materialbod, men sedan 

 utgått: enl. Prof. Fries år 1857 i stor mängd återfunnen på en bredvidliggande äng.) 

 Större och till alla delar gröfre än följ. art., från hvilken den är vida skiljd 

 genom de likformiga bladen, samt den på stjelkens nedre del och bladskaften ul- 

 sperrade hårigheten, hvari den mera liknar föreg.; men skiljes från denna med 

 hårens hvita färg, de endast Sdelade bladen, och dessas starkt upphöjda n. hvita 

 nerver. — R. sylvaticus Thuill. enl. Fr. R. Steveni Ändrz. enl. Beurl. Om Lind- 

 bloms R. acris /? velut. hörer hit ell. till föreg. är ovisst. 



16 R. acris L. stjelken meränd. tilltryckt småhårig; bladen håriga, 3— Sdeldta. med 



inskurna flikar: öfra stjelkbladens ilikar n. jemnbreda. 2^7,8. i3 nothus: rot- 

 bladen af 3, skaftade småblad. ;' pumilus: stjelken fingerhög, 1 2blommig: rot- 

 bladens flikar trubbiga. Fig. Sv.B.375. 

 Äng. a. {Sk.— Lpl. — N. — y i fjelltrakter.) Ofta alnshög; y 3—6 tum; rotbladen 

 variera 3- och 5 flikiga, ända till grunddeldla. — y R. monlanus ed.l. Enl. 

 Prof. Andersson skall i fjelltrakter förekomma en form med mera silkesludna 

 blad, men i öfrigt lik den vanliga. 



17 R. cassubicus L. stjelken glatt, mångblommig: rotbladen rundadt njurlika, odeldta, 



groft, naggf ändade, under gleshåriga: sfjelkblad handdeldta, meränd. med lancetllika 

 sågade flikar. 2^ 5, (5. Fig. Reich. f.261. H.N.f.5, n:o 23, 24. 

 Skugg. st. kärräng, r. [Gestr. vid Fleräng, Kubbo etc. ymnig. Rosl. i Väddö sn. 

 Grisslehamn m. fl. st. Uppl. Ytterboda i Elfkarleby sn: stud. E. Henschen. Uppsala 

 vid Godtsunda och Vretaudde: Häggeby. Öfver-Grans och Husbysjutolfts s:nar. 

 Vestml. på Björnön och östra Hästholmen i Vesteråsfjerden. Värml. Aspsäter i 

 Gilberga sn. ÖG.) Gröfre än följ.; rotbladen äldre ofta 4 tum i diameter med 

 skaftens bas innesluten i en vid, hinnaktig, bladlös slida. 



18 R. auricomus L. stjelken glatt, mångblommig; rotbladen njur—hjerllika, meränd. 



djupt 3klufna eller deldta, stundom hela, groft naggtandade, under glatta; stjelk- 

 blad som föreg. med jemnbreda, meränd. helbrädd, flikar. 2^ 4—6. — /? alpeslris: 

 rotbladen delade til! basen i vigglika, flikiga delar; stjelken uppböjd. — / fallax: 

 rotbladeii hjertlika odeldta naggade. — å palmatus: nedra stielkbladens flikar hand- 



.. likt klufna. Fig. FI.D.665. 



Ängar, a. [Sk. — Lpl. — IS.) Den bladlösa slida, som innesluter basen af rotbladens 

 skaft hos R. cassub., saknas hos denna art, hvars rotblad i stället hafva skaftet 

 vid basen vidgadt till slida. 



