80 5 Kl. SERTIFLOR.T.. 



19 R. illyricus L. stjelken hvilullig, fåblommig; bladen hviluUiga, delade i 2 — 3, enkla, 



eller 2klufna, jmmbvedt lanciilUka, helbräddade flikar. %'o. Fig. Jacq.Å.222. 

 H.N.f.4, n:o 40. 

 Sandiga st. r. [ÖL Landtborgen, Hultersta; Sandby; Borgbyborg; i Mörbylånga; Skogs- 

 bybet i Thorslunda; Glömniinge etc. Förvild. vid Stockh. i Beylons park.) Har 

 stora blr; roten af ett rundadl knippe grofva grynlika knölar; bladen stun- 

 dom hela. 



*** Örtbl. delade; karpeller gryniga eller taggiga. 



20 R. Philonotis Ehrh. stjelken mångblommig, hårig; bladen 3fingradt delade, med in- 



skurna småblad; foderbl. nedböjda, spetsade af halfva kronbls längd; karpell. nära 

 ^^ omkring kanten gryniga. J)'ö — 8. Fig. FI.D. 1459. H.N.f.7, n:o 26. 

 Äng. och åkerrenar, r. [Sk. Trelleborg; Höjebro. Blek. här och der i öst. delen. Öl. 

 vid Näsby i Åhs etc. Gottl. allmän i sydvestra delen, samt Hallgårds i Östergarn, 

 Hörsnö sn. &c. — IS. Söndmöer.) Stjelken grenig, stundom föga hårig. — R. hir- 

 sutus Curt. äldre namn, men mindre allmänt antaget och äfven mindre passande. 



21 R. arvensis L. stjelken upprat, mångblommig; bladen Sfingradt delade af ånyo delade 



småblad, med n. jemnbreda flikar; foderbl. tilltryckta, n. af kronbbs längd; karp. 

 ^ taggiga, kanttaggarne större. 06,7. Fig. Sv.B.537. F1.D.219. H.N.f.8, n:o 27. 

 Åkr. (sk. Hall. Blek. Smal. vid Kalmar; Gamleby flerest., och Nygård i Lofta: 



Scheutz. ÖG. i östra Ryd. Stockh. på Lidingön och Lofön. Uppl. Frötuna etc. 



Öl. Gottl.) Stjelken 1 — 3 qu. hög, nedtill glatt, högre upp försedd med mycket 



glesa, tilltryckta hår. 



200. BATRÅCHIUM Wimm. Grodhår. 

 •f- Kronblad gula. 



1 B. .sceleratum Th. Fr. bladen djupt Sklufna, med trubbigt inskurna flikar; de öfre 



deldta n. till basen i lancettlika — jemnbreda flikar; kronbladen af fodrets längd, slutl. 

 kortare än det aflånga fruktfästet.' O 6— 8. Fig. Sv.B.412. FI.D.571. 

 Vid och i grundare vatt., a. {Sk.— Um. Lpni. — N.) Var. till storleken, från n. alns- 

 hög till ett par tum, samt dels, på det torra, upprat, dels, i vatten, flytande; 

 Urna små. — Ranunculus L. 



ff Kronblad hvita [Ranujic. aquatilis L., undant. n:o 11]. 



'' Alla blad nedsänkta likformiga, findeldta; fruktfäste hårigt. 



2 B. marinum Fr. stj. trind; bl. delade i hårfina framåt rigtade, föga utstående flikar, 



alla oskaftadc; stånd, kortare än pist.; fruktfästet kägellikt; karpeller med kort, 

 men tydligt stift. 2^ 7. Fig. H.N.f.9, n:o 28. 

 Hafsvatt. [Sk. Saxaviken. — Geslr. Angml. Hernösnnd; Eden och Grönsvik i Nora sn. 

 Ö7. Gottl.) Stjelken lång, benhvit, omärkl. hoptryckt; karp. 40—60. — Anm. B. 

 Baudotii, hvarmed denna art [origtigt, enl. hvad Prof. Fries upplyst] af Godron 

 anses identisk, har kantig stjelk, upptill ofta hal fr un da bredflikiga och skaf tade 

 flytande blad, samt n. dubbelt smärre och talrikare karpeller. Uppgifves äfven, 

 i Fr. Bot. Ut fl., såsom Skandinavisk. 



3 B, circinatum Fr. stjelken trubbkantig; alla bladen oskaftade, hårfint deldta, med 



half- eller helrund omkrets; stånd, talrika, längre än pist.; fruktf. klotrundt. 2^6 

 — 8,hv.blr. Fig. F1.D.2236. H.N.f.9, n:o 29. 

 Sjöar, a. [Sk.—Helsl. Vestml. enl. A. M. Troil. Vär7nl. trol. högre upp.) Utmärkt 

 af bladen, hvilkas flikar ligga i ett tämmel. rimdadt plan, samt ej äro så mjuka 

 och hopfallande som hos de öfriga. — R. divaricatus Schrank. 



*A B. Drouetii Nym. stj. trubbkantig; bl. skaf tade, delade i utstående hårfina, slaka 

 flikar med oregelbunden omkrels; stånd, få [vanl. färre än 12], langare än pist.; 

 fruktf. klotrundt; karp. 7not spetsen vidgade och afrundade. 2f 6. Fig. 

 Vatten, r. [N. i en bäck vid v. ändan af Selsvandet, i Vaagedalen: Lindeb.) Blom- 

 skaften finare och längre än hos B. trichoph., bladflikarne slakare, så att de of- 

 van vattnet falla tillhopa; allt efter Schweiziska ex., Skand. osedda af utg. — 

 Ranunculus Schultz, samt Godr. & Gren. 



5 B. Rionii Nym. stj. och bl. som föreg.; stånd, kortare än pist.; fruktf. eggrundt — ut- 

 draget kägellikt; karp. n. klotrunda. 2^8. Fig. 



