88 5 Kl. SERTIFLOR^. 



218. FUMÅRIA Lin. Jordrök. 



f Fodret af halfva kronans längd. 



fl F. capreolata L. småbladen med omv. eggrund omkrets och aflånga flikar; skaften 

 klängelikt vridna; frukterna klotformiga, rundadt trubbiga, släta, på båglikl ned- 

 böjda skaft. O 6, 7. Fig. Sturm 62 haft. Hamm. Fum.t.3. H.N.f.13, n:o47. 

 Odl. st. r. [Sk. förvildad vid Lund i Paradislyckan m. fl. st.) Blrna hv. ell. gulakt, 

 med svartröd topp och bladen dubb. parbladigt delade [såsom hos alla arterna]. 



*2 F. media Lois. frukt, något eggrundt klotformiga, trubbiga, något smågropiga, på 

 utböjda skaft; för öfr. som föreg. 6, 7, Ijusr. blr. Fig. E.B.943. Hamm. Fum. 

 „ t.3. H.N.f.l5,n:o30. 



Åkr. och odl. st. r. [N. Stavangers amt, i åkrar och vid vägen mellan Naerstrand och 

 Ölen, ymnig. — Sv. på ballastplatser, t. ex. Malmö och Gefle.) Skiljd från föreg. 

 med röda blr och mindre böjda fruktskaft. — F. capreolata KB. F. mura- 

 lis Ed.6. 



ff Fodret mycket kortare; frukten smågropig. 



3 F. officinalis L. bladen med lancettlika flikar; foderbl. eggrunda, \å^\ af kronans 

 längd; skärmen något kortare än fruktskaften; frukterna klotrunda, i toppen m^rycfcfa. 

 O 6, 7, r. säll. hv. blr. Fig. Sv.B.42. F1.D.940. Hamm. Fum.t.l. 

 Odl. st. a. [Sk.—Um. Lpm. — N. till Finnm. Tromsöe.) Stundom upprat, stundom 

 klängande; utmärkt af de något njurUka frukterna. 



A F. tenuiflora Fr. bl. som föreg.; foderbl. n. lancettlika, ^del af kronans längd; skär- 

 men dubb. kortare än fruktskaften; frukterna klotrunda. © 6, 7, hvitr. blr. Fig. 

 Hamm. Fum.t.l. 

 Odl. st. r. [Sk. Lund, Krageholm m. fl. st. i söd. delen. Uppl. Häggeby, enl. ex. for- 

 dom samlade af förf.) Blrna mycket mindre och isynnerhet smalare än hos föreg., 

 n. hvila, endast i spetsen mörka; bladen blåaktiga. — F. ofj^c. /? tenuiflora Ed.6. 

 F. Wirtgeni Koch [till en del] enl. Fr. och Garcke. 



5 F. Vaillantii Lois. bladflik. smalt lancettlika, n. jemnbreda; foderhl eggrunda, många 

 gånger kortare än kronan; frukt, klotrunda, i toppen hela, ell. med en omärklig 

 vårilik spets. O 6, 7, blekr. blr. Fig. Sv.B.574. Hamm. Fum.t.l. H.N.f.3, n:o 25. 

 Åkr. r. {ÖG. Södml. Lunda vid prestgården; Vester-Hanninge, vid Häringe. Stockh. 

 nära Lofö kyrka; Drottningholm; Bromma etc. Uppl. i synnerhet omkr. Mälaren; 

 Tierp vid Fors; Funbo sn; Hökhufvud vid prestg. Vestml. Sala; Suruhammarsbruk: 

 J. A. Braun.) Bladen blåaktiga findeldta. — F. parviflora Ed.2. 



38 Fam. CRUCrFER-/E Juss. Fod. och krona reguliera, 4bladiga [korsformiga^]. Stånd. 

 6, af hvilka 4 längre. Frukt: skida. Fröhvite 0. 

 Anm. Genom felslagning kunna stund, kronbl. och 2 ell. 4 stånd, saknas, 

 samt skidan blifva enrummig. 



1 Flocken Brassicese. Skida öppnande sig på längden i 2 skal. Fröen med 

 hjertbladen vikna omkring det ryggliggande rotämnet. 



219. BRASSICA Lin. Kål. 



1 B. campestris L. roten smal, hos / tjock; stjelkbladen hjertlikt eggrunda eller af- 



långa, med djupt stjelkomfattande bas, ^/te^^a blåaktiga; rotbladen lyrformigt tandade, 

 skaftade, något sträfhåriga. © 2) 6, 7, g. blr. — jS biennis: rot. smal, 2årig; nedra 

 stjelkbl. lyrformigt inskurna. — y Rapa: roten tjock och köttig [rofva], 2årig. Fig. 

 FI.D.550. H.N.f.9,n:o21; /3 10,31; y 9,22. 

 Akr. etc. a. {Sk. — Lpl. — N. till Finnm. — /? och y odlade och förvildade.) / B. 

 Rapa L. 



2 B. Napus L. roten tapplik; stjelkbladen lancettlika, med smalare, n. pil-lik, stjelk- 



omfattande bas, jemle de lyrformiga skaftade rotbl. glatta. 2> ö, 7, g. blr. — 



