Fam. CrucifercB. 91 



Fjelltr. r. [Lul. Lpm. Säkkok. — N. Salten på Baadfjellet.) Svenska ex., 3—4 tum 

 höga, likna en förkrympt form af Arabis petroea; blrna hvita elL, enl. de torra 

 exemplaren, violetta. 



3 Flocken Aral>i<iese. Skida som föreg. flock. Hjertblad platta med kant- 

 liggande rotämne. 



229. DENTÅRIA Lin. Tandört. 



1 D. bulbifera L. bladen skiftevisa, 2— Spariga, med uddblad; de öfversta hela, med 



knopplökar i bladvecken. 2f 5. Fig. Sv.B.356. Fl.D.SOl. 

 Lundar, r. {Sk.—Uppl. upp till Dalelfven, t. ex. på En-noten nedom Söderfors. Vestml. 

 Dalsl. Boh. Uddevalla; Christinedal: Thed. Öl. Gottl. — N. efter kusten från 

 Christianiafjorden till Bergen). Småbladen lancetllika; blrna ljusröda. 



230. CÅRDAMiNE Lin. Ängskrasse. 



f Bladen parbladigt delade. 



* Kronbl. om v. eggrunda, minst 3 gånger längre än fodret. 



1 C. pralensis L. bl. 5~mångpariga ; rotbladens småblad rundade, vinkligt landade, 



stjelkbladens lancettlika, meränd. helbräddade; ståndarknapp. gula; skidorna med 

 ganska A-or^ stift. 2|. 5, 6. hv. eller gredel. blr. Fig. Sv.B.350. Fl.D.i039. 

 Våta äng. dik. a. {Sk.—Lpl. — N.) Har större blr än de öfriga. Växande i renare 

 vatten får denna art stundom större, rent hvita blr och stora småblad: i3 spe- 

 ciosa Ed.3. Var. med något landade småblad samt med dubbla blr. 



2 C. amara L. bl. 2— Spariga; alla småbladen rundade— aflånga, vinkligt landade; 



ståndarkn. violettbruna; skid. med syl-likt stift, dubbelt längre än skidans bredd. 

 2|. 5,0, hv. blr. — i3 hirta: till alla delar spädare; stjelken småluden eller hårig — 

 y trisecta: bladen deldta i 3 småblad, det yttersta skaftadt. — å anomala: bladen 

 hela ovala tandade. — ' cequiloba: bl. 4— opariga; småbi, likform. aflånga, de nedre 

 bladens ellipt., alla helbräddade, fasta. Fig. Reich. t.4305. I3 F1.D.148. 

 Källbäck. etc. /? fukt. skogsäng. {Sk.—Lpl. o. allmännast norr om Mälaren. — iV. — 

 d Eskilstuna i en äng vid ån bortom Vilsta. — ' VG. mell. Finnerödja kyrka och 

 Skagersholm: Postexped. Elgenstjerna.) — /? C. sylvatica Uoffm. och Handb. ed.3; 

 Bot. Not. 1841. C. hirsuta Fl.D. — * torde vara egen art, men upplages ej nu 

 som sådan, då den blott ett år anmärkts och möjl. blott är en localform. 



^* Kronbl. aflångt tung- ell. spadlika, högst dubb. längre än fodret. 



3 C. sylvatica Linck: stjelken vanl. något krokig, mångbladig; stjelkbladen 5—7pariga 



med tandade småblad, inga stipelformiga; kronbl. aflångt tunglika; skidorna 3 gån- 

 ger längre än deras skaft, med stift väl så långt som skidans bredd. O 6, 7, hv. blr. 

 — ^ ambigua: mindre och enklare, med färre stjelk- och småblad. Fig. Reich. f. 

 4303. E.B.492. 

 Fukt. skog. r. {Sk. Stehag; n. Vram; Pugerup etc. Blek. Smal. Kalmar; Kronoberg: 

 Scheutz. Femsjö. VG. Kinnekulle; Hunneberg i Fristorps hage. — iV.^Laurvig; 

 Christiania, Egeberget vid Graess^ter. — ,'j Jämtl. i dyiga fjellskogar vid Areskutan 

 och Portfjellet — N. Romsdalen, vid Brevik.) 2—3 quart. hög och gröfre än följ., 

 men med lika små blr; stånd. 6. Svenska ex. smärre, mer närmande sig C. hir- 

 suta än de Norska — C. hirsut. å sylv. Ed.4. C. hirs. E.B. /i C. hirs. (3 Ed.4. 



4 C. hirsuta L. stj. mest rak, fåbladig; stjelkbl. 2—4pariga; småblad och kronblad 



som föreg.; ståndarne 4; skid. som föreg. med kortare stift. 5, 6, hv.^ blr, — /? 

 clandeslina: kronblad ganska små ell. inga. Fig. Reich. f.4304. F1.D.1762. H.N.f.3, 

 n:o 20; (3 f.7, n:o 18. 

 Skogsback. etc. r. {Sk.—Uppl. i Vahlö sn. Herjed. vid byn 3Ialmagen, och Ormaruet. 

 Jämtl. flerestäd. i Frostviken. Dal. Vestml. Nora, vid Elfhyttan. VG. Kinnekulle. 

 Dalsl. Boh. Öl. Gottl. — N. till Trondhj. — i3 ^Sk. på dyiga st. i skogar: Baldringe, 

 Ramstorp etc. Blek. ÖG. Kärna sn. Jämtl. Areskutan på Mullfjellets söd. sida.) 

 Nyss blommande finger hög, äldre 6—8 tum; kronbl. 1—1^ linie långa. 



5 C. impatiens L. småbladen flikigt inskurna, de närmaste till stjelken små, stipel- 



formiga hårbräddade stjelkomfattande; skid. 4 gång. längre än deras skaft, ©b, 

 hv. blr. — /? ape/a^a; kronblad 0. Fig. Fl.D. 1339. Reich. f.4302. 

 Bergshöjder, skog. {Sk. Smal. nor. del, och Urshult i Kronob. län enl. Scheutz — 



