92 5 Kl. SERTITLORiE, 



Uppl. Veslml. Dahl. Färglanda sn. Öl. Borgholm; Thorslunda. — N. Skien; Chri- 

 stiania etc.) Ofta alnshög, med mycket små blr; då kronbladen saknas, får fodret 

 ofta hvit färg. 



6 C. parviflora L. alla småbladen aflänga eller jemnbreda, helbräddade, inga stipel- 



formiga; kronbladen aflångt spadlika; skid. omkring dubbelt så långa som de ut- 

 estående skaften. ©6— 10, hy. blr. Fig. Sv.B.568. Vet. Ak.H. 1822. H.N.f.3, n:o 21. 

 Öfversvämm. st. i vattnet, r. [ÖG. Norrköp.; Linköp. Nyqvarn; vid Glan etc. Södml. 

 Eskilst. Rosenbergs bruk; Nyköping; Åkerö ra. fl. st. Stockh. vid Gladö qvarn i 

 Huddinge. Ner. Myrö; Göthlunda sn, Locknäs m. fl. st. vid Hjelmaren. Vestml. 

 Fullerön. Dal. By^ sn, vid bäckens utlopp i Bysjön. Värml. Carlstad m. fl. st. 

 Dalsl. Sjötorp i Animskog sn. VG. Sjötorp; Degeberg. Kållandsö vid hamnen 

 Pirum; Kinnekulle, vid Venern.) Stjelken efter localen än nedliggande, än upp- 

 rat, 3 — 10 tum hög, grenig med små blommor, men kronbladen dubbelt längre 

 än fodret. Rotbladens småblad rundade, stundom landade, äfvensom stjelkbladen. 

 Blommar, efter vattenhöjden, från våren till sena hösten. Smaken lik Indisk 

 krasse. 



ff Bladen hela. 



7 C. bellidifolia L. alla bladen hela eggrunda helbräddade, långt skaftade. 2|. 7, 8, hv. 



blr. Fig. Lin.Fl.L.t.9,f.2. Sv.B.772. F1.D.20. H.N.f.7, n:o 17. 

 Högre fjellv. {Lpl. — Herjed. — N. Finnm. — Dovre.) 1 — 2 tum hög sljelk, än högre, 

 än kortare än rotbladen. 



[C. amara å.) 



231. ARABIS Lin. Glis. 



1 A. hirsuta Scop. blrna längre än skaften, med upprätta, aflånga kronblad; stjelkbladen 



a/långa sågtandade, något omfattande; skidorna uppräta tilltryckta. %. 5, 6, hv. blr. 

 — /S glabrata: bladen glatta, vid basen hårbräddade. — ' sagittata DC. gröft-e, 

 bladen fingerbreda, med större tänder och pil-likt stjelkomfatt. bas; ft-ön hinnkantade, 

 otydl, punkterade. — * Gerardi Bess. slutl. alnshög, med bl. som sag., ftön hinn- 

 kantade och nätlikt punkterade. Fig. F1.D.1040. H.N.f.l2, n:o 50. "^ sag. Reich. f. 



.. 4343,b. H.N.f.lO,n:o33. ' Ger. H.^.r.U,n:oSO. 



Ängsback. (Sk.—Lul. Lpl. Boh. Öl. Gottl. — N. till Fitmm. — /? Sk. öst. Torp. Öl. 

 Goltl. Carlssvärd, Thorsborgen etc. — N. Egeberget. — "^ sagitt.: Sk. VG. Södml. 

 Mariefred. Stockh. Värmdön. Öl. Gottl. — N. Christiania, Ourdal. — * Ger. Gottl. 

 i Akebäcksmyr.) Turrilis L. /? T. alpina Retz. Arab. alpina /? glabra Horn. 

 enl. Blytt. * Ar. sagittata DC. A. hirs. y crassior Wg. *^ Ger. A. glastifolia H.N. 



2 A. alpina L. blrna kortare än skaften, med omv. eggrunda utböjda kronblad; stjelk- 



bladea eggrundt aflånga, omfattande, jemte de omv. eggrunda rotbladen sågtandade 

 och finludna; skidorna utstående. 2^ 7, hv. blr. Fig. Sv.B.773. F1.D.62. H.N.f.7, 

 n:o 16. 

 Fjellv. {Lpl. — Herjed. — N.) Stjelken vid basen nedliggande och gifvande grenar, 

 som utvecklas och blomma efterhand. Blrna större än hos de öfriga arterna. 



3 A. petrma Lam. blrna längre än skaften; kronbladen omv. eggrunda; rotbladen tan- 



dade eller flikiga; stjelkbladen n. jemnbreda helbräddade; skidorna utstående, på 

 upptill knöl-likt vidgade skaft. 2|. 6, 7. — /? hispida: bladen och stjelken nedtill 

 besatta med enkla och gaft"el-lika hår. Fig. Sv.B.676. F1.D.386, 1392 och 1462. 

 H.N.f.3, n:o 22. 

 Grusiga strand, r. [Angml. Hernön, Hemsön, Bondskär, Lofmen; Nora sn. Grönsvik. — 

 ff. Leerdalen af Bergens st. på holmar i Leerdalselfven från Windhaellen ned till 

 ^Näsödalen. Hardanger-fjellen; Oldendalen; Romsdalen i Eikisdal; Lom; Dovre etc.) 

 Har större blr än de följ., vanl. hvita, stund, violettröda, meränd. glälTstjelk. 

 Ett ex. af /? från Leerdal liknar fullkomligt en mager form af följ., knappt der- 

 ifrån skiljdt. — Cardamine L. /? A. stricta Handb. ed.t A. hispida, Cardamine 

 faeröensis och hastulata Fl.D. höra hit. 



4 A. arenosa /? borealis Fr. blrna af skaftens längd; kronbladen spadlika; rotbladen 



meränd. lyrformigt parflikiga, med n. vinkelrätt utsperrade flikar; stjelkbladen lan- 

 cettlika, de nedre hvasslandade; skid. som föreg. med något vidgadt fäste, J) 6, 7, 

 gred. blr. — y macilenta: stj. mera bladig; bladen mindre djupt tandade; hv. blr. 

 Fig. FI.D.1760. Reich.f.4322, c [ypperlig]. H.N.f.7, n:o 15; / n:o 14, samt f.lO,n:o34. 



