^ 



98 5 Kl. SERT1FLOR.B. 



*3 c. anglica L. rotbl. eggrunda, stund, med grundt hjertlik bas; stjelkbl. lancettlika 

 ell. aflånga, något omfattande; skid. ovala — layicellUka, 6 — 12fröiga, 8 — 10 gånger 

 längre än stiftet. O 6, 7, hv. blr Fig. FI.D.329. Reich. f.4258. 

 Hafsstr. r. (iV. Finnm. t. ex. Hammerfest; Lyngen etc. Nordl.) | aln hög; mest ut- 

 märkt från föreg. med de aflånga skidorna. 



*4 C. arclica Fr. skid. ovala— lancelll. omkr. 4fröiga och 5 gånger längre än stiftet; 

 blad som föreg. 6, 7, hv. blr. Fig. 

 Nära kusten, r. {N. Finnm. vid fjellbäckar i Tromsödalen och Lyngen. Ost-Finnm. 

 flerest. vid Varangerfjord, t. e\. Nyborg, Mortensnws, Carlebotten etc; Berlevaag; 

 »uppe på fjellen».) Aäppel. skiljd från föreg. med annat än mycket mindre stor- 

 lek och längre stift i jemf. med skidan. Dennas spetsiga mellanvägg stundom 

 med ell stort hål: C. fenestrata Br.? — C. arclica T>C. anföres af Ledebour som 

 synonym Ull C. danica. 



253. DRÅBA. Lin. Var-älskling. 

 f Kronbladen 2klufna: Erophila DC. 



1 D. verna L. stängeln bar; skid. aflånga— ovala, kortare än deras skaft. 4. 5, hv. 



blr. — /? preecox: mindre; skid. ovala. Fig. Sv.B.298. FI.D.983. (i Reich. f.4233. 

 H.N.f.4, n:o 34. 

 Torra st. a. [Sk.—Angml. Dal. — N. till Trondhj. — /i Gefle. Stockh. Öl.GoUl) 

 Blommande (umshög, med ovala ell. aflånga rolblad, sedan 3 — 4 tum lång; (i 

 alllid mindre, ofta med bredl ovala skidor: i3 minor ed.4. Var. med köttiga, än 

 n. glatta, än sfräf håriga bl., aflånga skidor: var. pinguis Th. Fr. 



ff Kronbl. hela ell. urnupna. 



' Roten svag, en-ärig, utan perennerando bladskott. 



2 D. nemorosa L. skidorna elliptiskt aflånga, dubbelt kortare än deras skaft; bladen 



eggrunda sågade; kronbladen urnupna; ständarne 0. 04, 5, g. blr. Fig. Sv.B.767. 

 H.N.f.3, n:o 24. 

 Sandåsar, murar, r.^ {Södml. vest. Vingåker, Vannala. Stockh. på Observatoriibacken. 

 Uppsala, Gefle. Ingml. Ner. norr om Örebro; Almby sn. Vestml. Skinnskatteberg; 

 nya Kopparberget. Dal. Säter, Klothyttan; Grarigärde sn, Björnhytte bruk och 

 Grängesberget: J. A. Braun. Värml. Ölmehärad, vid Kungskogens hytta. — N. 

 Kongsberg.) Är först på våren n. sljelklös, sedan ofta stor och grenad i långa 

 klasar; skidan vanl. finluden, på Dalska ex. glatt: D. lulea Gilib. — D. muralis 

 [i L.Fl.Su. 



3 D. muralis L skid. som föreg., föga kortare än skafet; bladen hjertlikt eggrunda 



sågade stjelkomfattande; kronbl. hela; stånd. 4. 5, 6, hv. blr. Fig. Reich. f.4235. 

 H.N.f.5,n:ol6. 

 Skogsback. r. {Sk. Gladsax; Esperöd; Stenshufvud. Blek.—Uppl. Vestml. ÖL Goltl.-- 

 N. Tönsberg, i parken vid Berg.) Skidor och skaft ulsperrade. 



{D. incana.) 



'^'' Roten 2 — flerårig, nierändels bärande flera stjelkar eller grenskott. 

 a — Stjcikcn vanl. flerbladig; bl. tydl. sågade ell. tandade. 



4 D. incana L. stjelken 3 — mångbladig, jemte bladen lätt och fint stjernluden; skid. 



utdraget aflånga ell. lancettlika, vridna, mycket längre än skaften; bladen eggrun- 

 da^ — lancettlika sågtandadc. j) 5, 6, hv. blr. — /? strida: högre, styfvare, med talrika, 

 vanl. tättsittande, lancettlika blad. Fig. FI.D.130. Reich. f. 4249 [^]. H.N.f.5, n:o 14, 



Torra st. r. {OG. VG. Gefle, Limöarne. Angml. Hernösand. Herjed. pa Hamraljell. 

 etc. Öl. Gottl. - N. till Finnm.) a har få och mer ålskiljda blad än (i. Ski- 

 dorna vanl. finludna, stundom glatta. Saknar stundom grenskott vid roten. — 

 D. confusa, /? D. contorta Ehrh. ml. Fries [TJandb. ed.l]. 



D. hirta L. stjelken meränd. 1 — ibladig, stjernluden eller småhårig; skid. eggrundt 

 aflånga— lancettlika, än längre, än kortare än skaften; stjelkbladen eggrunda — lan- 

 cettlika, med 1—3 sågtänder i kanterna. %. 6, 7, hv. sällan något gulakt. blr. Fig. 

 Sv.B.768. 



