Farn. Cruclfercp — Polygalew, 99 



Fjelltr. {Lpl.—Mcrjed. — N.) Var. i hög grad och har gifvil anlednint/ till liera 

 arter, som dock näppeligen kunna begränsas; sådana äro: 



* D. incano-hirla Hn. 1—2 quarter hög med stjelk och blad fint och tätt 

 stjernludna; skid., lancetthka, med något utdraget stift; birna torra gul- 

 aktiga. H.N.f.8, n:o 24. D. dotrensis Fr. 



' D. rupestris Br. \—2 quart. hög och slak, glesare stjernluden och hårig; 

 skid. lancettlika med omärkligt stift; bIrna alltid hvita. H.N.f.3, n:o 23 

 och f.8, n:o 22. D. hirta och läxa Lindbl. D. hirla a inf er alpina Wq. 

 Fl.L. j rupest. Fl.Su. — (i D. scandinavica Lindbl. lågväxt och upp- 

 rat, hårig, men föga stjernluden; stjelken bar, eller 1— 2bladig; skid. 

 eggrundt aflånga, med omärkligt stift; blrna alltid hvita. H.N.f.8, 'n:o 23 

 D. hirla L. enl Solanders ex. D. hirla /? alpicola Wg. D. hirla Sm 

 E.B.1338. D. rupestris Bab. och trol. Br. 



* D. lulescens: stjelken låg, bar ell. enbladig. jerate blomskaften hårig; 

 blrna små gulaktiga. 



' D. Irichella Fr. stj. låg, bar ell. enbladig, jemte blomskaften hårig och 

 stjernluden; skid. eggr. ell. ovala utan stift; bl. oftare helbrädd.: blrna 

 små hvita. 



b Stängel eM. enbladig stjelk; bl. helbräddade. 



6 D. Wahlenbcrgii Hn. stj. bar ell. enbladig, jemte blomskaflcn och de n. ovala ski- 



dorna, glall; bladen lancettlika, merändels håriga. 2^ 6, 7, hv. blr. — p helerolricha: 

 bladens hår dels enkla, dels g.iffelklufna, — ^ glacialis: bladen glatta hårbräddade; 

 blrna smärre och gulaktiga. — ^ brachycarpd Zell. bl. ofvan glatta, under stjern- 

 ludna; stiftet tydligt. Fig. Wg.Fl.L.t.ll. Sv.B.770. H.N.f.5, n:o 17. 

 Fjellv. r. [Lul Lpm. Pil. Kåbdespakte etc. N. Finnm. Lyngenlind m. fl. st. Dovre 

 vid Kongsvold allmän; Blaahöe; Jerkind; Vaarstien; Drivstuen etc. Valders" och 

 Tellemarken. — glac. N. Finiim. Lyngen på fj. Tsatsa. — " brachyc. N. Dovre, 

 på Gedcrjggen vid Jerkind.)^ Är ofla svår all skilja från smärre former af D 

 hirla, särd. i blomm. lillstånd, da den är föga ulmärkl af annat än glaltheten 

 som stund, sträcker sig äfven till bladen. — D. androsacea Wg.Fl.L. D. lappo- 

 nica DC. och Wg.Fl.Su. D. slellata Fl.D. enl. Bhjtl. D. lactea Adams enl Ledeb 

 — * glac. synes vara D. ochroleuca Bungc och Ledeb. 



7 D. 7iivalis Liljebl. stängeln och bion skaften stjernludna; skid. lancettlika glatta- 



b-aden tunglika. gråa af ett tjockt stjernludd. 2l 6, 7, gulakt. hv bir Fi<^ Wa fi' 

 L.t.ll. Sv.B.769. H.N.f.5, n:o 18. ' ' ^" ^•'^'• 



Fjellv. r. {Torn.— Pil. Lpm. — N. Finnm. Mehavn; Salten; Dovre, på Fogstue-vola 

 högst på H=irbacken. samt [)å Gederyggen vid Jerkind.) Blommande vanligen I—V 

 tum hög, slutligen n. 3 Imn; utmärkt af de genom luddet hvitgrå bladen som 

 sakna längre hår. — D. muricella Wg. D. Liljebladii Wallm. i Lilj. Fl. ed.3. 



8 D. alpina L. stäng. och. blomsk. småhåriga; bladen lancettlika håriga; skid. eqq- 



rundt ovala, n. glatta, med kort stift. 2f. 6, 7. g. bIr. — R brachycarpa- skid 

 bredt eggrunda. Fig. Wg.Fl.L.t.ll. S\.B.771. FI.D.56. H.N.f.5. n:o 19. 

 Fjellv. (Tom— Pil. Lpm. Herjed. stora Midtåkläppen, på nordvestra sidan. — iV 

 Finnm.- Dovre allmän. Vangsijellet.) Utmärkt af sina teml. stora, rent gula blr- 

 stäng. n. äUtid bladlös, vid fruklmogningen ofta quarter shög. /5 D. oxycarpa 

 Somf Mag. f. Nalurvid. 



39 Fam. POLYGALEiE Juss. Fod. och krona irreguliera. Ståndarsträng. samväxta 

 med enrummiga knappar. Fröhus 2rummigt, med ett hängande frö i hvarje rum 



2M. POLtGlLA Lin. Jungfru-lin, Fogel-ört. 



1 P. vulgaris L. de större foderbl. betydl. längre^än fröh.; skärmbl. ovala, alltid kor- 

 tare än de outslagna blrna; stjelkblade:? jenmbreda — smalt lancettlika, dr nedersta 

 kortare, ovala. %. 6, 7. - - /? oxyplera: foderbladen mycket spetsiga, s/nalare än 



