Fam. Tiliacew — Gruinales. 103 



259. ALTH^A Lin. Alté-rot. 



fl A. officinalis L. stjelken upprat; bladen hjertlikt eggrunda, vinkliga och landade, hvit- 

 ludna; blomskaften i bladvecken, de öfre meränd. Sblommiga. 2f 7 — 9, Ijusr. blr. 

 Fig. F1.D.530. 

 Strandäng, r. [Sk. östra kust. mell. Yngsjö och Furuboda; Malmö utanför södra Värn 

 m. fl. st. troi. förvildad.) Hela växten fint mjukullig; foderholken stundom 10 — 

 12klufven. 



43 Fam. GRUINALES Un. Fod. i knoppen tegellagdt; kronbl. hopvridna. Stånd, af 

 bestämdf antal [5 ell. 10, af hvilka sednarc stund. 3 ell. 5 sakna knappar], med vid 

 basen förenade strängar. Fröh. flerrummigt, ell. af 5, kransvisa karpeller. 



1 Flocken Oeraniese. Frukt af 5, kransvisa, slutl. skiljbara karpeller, fastade 

 med sina slift vid spetsen af ett långt spröt. Fröhvite 0. 



260. GERåNIUM Lin. Näfva. 



1 G. sanyuincum L. bladen 5— 7deldfa, med 3 oklufna trubbiga flikar. 2f 6, 7, purp. 

 „ blr. Fig. F1.D.1107. 

 Ängsback. och klip|i. {Sk.—Medelp. Dal. Boh. Öl. Gottl. — N.) Stora sköna blr. 



ff Blomskaften 2blommiga; rotstock grof, flerårig. 



* Karpeller på tvären rynkiga. 



^2 G. macrorlnzum L. blomskaften upprätta; kronbladen bredt spadlika, med klo af 

 fodrets längd; foderbl. långt borstuddiga; karp. glatta; bladen djupt 5 — 7klufna, 

 med inskurna och frw66tandade flikar; stjelken upprat klynnedeld. 2^5 — 7, r. blr. 

 Fig. Jacq.Rar.J34. 

 Bergstrakt, r. [N. Holmeslrand vid Ekelund, trol. förvildad.) Fothög; fingertjock rot- 

 stock och uppblåsta, n. klotrunda blomfoder. 



3 G. phwum L. gemensamma blomskaften ensamma, motsatta bladen, upprätta; kron- 



bladen omv. eggrunda, med kort klo; foderbladen kort borstuddiga, vid basen sträf- 

 håriga; bl. som föreg., med hvassiamlade flikar. 2|. 5, 6, violettbruna blr. Fig. FI.D. 

 987.' H.N.f.9, n:o 33. 

 Lundar, r. (Sk. rsorra Yram: Krageholm, samt nära Ystad.) Stjelken upprat; bladen 

 handlikt klufna; kronbladen hälften större än fodret, vid basen gula; enskildta 

 blomskaften ofta tillbakaböjda. 



** Karpeller icke rynkiga. 



4 G. pratense L. kronbladen rundade, längre än det håriga fodret; stånd.strängar med 



vidgad eggrund basis; örtbladen delade nästan till basen i omkring 7, inskurna 

 och landade flikar; karpell. öfverallf håriga, nedböjda. % 7, Ijusbl. bh-. Fig. FI.D. 124. 

 Äng. &c. r. {Sk. förvildad. Smal. Lommaryd i Jönköp. län: Scheutz. — Vppl. nor. 

 del. Gestr. Vahlbo sn, Löflunds gistvall. Vestml. Boh. — N. Christiania; Tönsberg; 

 ' Skien; Värdal; Gudbrandsdaien. Trondhj. Tutterön och Stördalsutbygden.) G. syl- 

 vaticum Fl.D. 



5 G. palustre L. kronbl. rundade, längre än det n. glatta fodret; strängarne syllika; 



örtbladen delade nedom midten i 3—5, inskuret landade flikar; karp. omärkligt fin- 

 ludna, riglade uppåt på de nedböjda skaften; stjelken uppstigande 2^ 7, r. blr. Fig. 

 Sv.B.677. F1.D.596. 

 Fukt. äng. r. [Sk. Kullen; Ramlösa; N. Yram; Fogelsång; Chrislianstad m. fl. st. VG. 

 Göteborg i Brudängen vid Lundagården i Fässbergs sn. Boh. Utgård i Qville sn. 

 — N. Eidsfoss.) Stånd, vid basen föga vidgade; blrna något mindre än följ.s. 



6 G. sylvaticum L. kronbl. rundade, längre än det håriga fodret; slrängarne syl-lika; 



örtbladen delade nedom midten i 5—7, inskurna och sågade flikar; karp. öfverallt 



