Fana. Hypericinecp Violariece. 107 



fff Fod. utan glandier; stjelk trind, med 2 upphöjda ränder. 



> H. perforatum L. stjeJken upprat, glatt; hlrna i vippa; foderbladen lancettlika spel- 

 siqa; örtbladen afiånga glatta, genomskinligt punkterade, halftomfattande 2l 7 8 e 

 blr. Fig. Sv.B,75. ri.D.1043. -i- ' » is- 



Back. a. [Sk.—Ångml. Vid Gefle och längre mot norden sälls. och endast vid kusten. 

 Dal Värml. Dalsl. Boh. ÖL GoUl. -— N. till Nordlanden.; Alnshög, blomrik. Var. 

 med mycket smala blad. 



H. humifusum L. stjelken nedliggande, trådlik; blonnnorna / öfra bladvecken en- 

 samma eller i glesbladig vippa; foderbladen aflånga trubbiga,- örtbladen n lancett- 

 lika punkterade. ^ 7 9. g. blr. Fig. F1.D.141. H.^.f.l, n:o 35. 

 Fukt. sandåkr. och strand, r. (Sk. särdeles östra delen, från Ystad till nära Blekingska 

 gränsen, såsom Köpinge; Esperöd; Magiehem; Degeberga; Träne; Yestra Vram; 

 Gualöf etc. Kullaberg nära Bärikull. Blek. Storko. Smal. från Kalmar til! Påskal- 

 laviks g.g.) Rotstocken bär flera, 3—8 tum långa stjelkar; kronorna små, om- 

 kring halfannan gång så långa som fodret. 



45 Fam. CISTINE^ DC. Krona regulier. Stånd, talrika, fria. Stift 1. Fröh. enrum- 

 migt, med fröfästen efter skalens midt, ell. flerrummigl med centrala fröfästen. 



266. HELIäNTHEMUM Mill. Solvända. 



1 H. Fumana Mill. stammen träaktig nedtryckt; blomskaften ensamma enblommiga; 



bladen upptill skiftevisa, jemnbredt syl-lika, i kanten något sträfva. utan stipler. ^ 7, 

 g. blr. Fig. Jacq.A.252. H.N.f.i n:o 48. 

 Kalkberg, r. {Gottl. Hangvar och Fleringe; vid Bredsunds fiskeläge i Väskinde; norr 

 om Visborgs kalkugn etc.) Buskväxt med fingerlånga grenar. Fröhus Srummigt, 

 med lätt från .<ikalen lossnande .skiljeväggar. — Cistus L. Fumana procumb. 

 Godr. & Gren. 



2 H. ölandicum Pers. stammen träaktig, något uppstigande; blr i klasar; bladen mot- 



satta lancettlika eller ovala, trubbade, med bårkanfade skaft, utan stipler; kronbladen 

 urnupna. ^ 6, 7, g. blr. — - /? canescens: bladen under Ijusl gråludna. Fig. Sv.B.499. 

 H.N.f.4,n:o46; y? 47. E.B.396. 

 Kalkberg, r. (Ö7. söder om Bäpplinge; i norra delen sparsamt. — /? Öl. mellan Otlenby 

 och södra Möckleby.) Vanl. fingerlång buskväxt; stund. 1 — 2 quart. lång, utbredd, 

 mycket grenig och risaktig, a, som är föga hårig, dock aldrig fidlkomligt glatt, 

 öfvergår genom allt mer håriga former, ciliatum, hirtum, alpestre etc, till /?. 



— Cistus L. /? C. canus L. C. marifolius E.B. 



3 H. vulgäre Gcertn. stammen nedtill något träaktig, med uppstigande grenar och blom- 



klasar, nedböjda blomskaft; bladen motsatta aflånga, under merändels gråludna, med 

 lancettlika stipler. 2j.^7, g, blr. — j3 obscurum: bladen under gröna. — y petrceum.: 



^. bladen dubbelt mindre, under hvitgrå. Fig. Sv.B.391. Fl.D.lOl. 



Ängsback. {Sk.—Gestr. Helsl. Friggesund i Bjuråker, Dal. — JS. — (i Sk. Blek, 

 Bonneby. — y ÖL) Har stora, n. lumsvida, lutande blr, hos y dubbelt smärre. 



— Cistus Helianth. L. — ^ //. obscurum Pers. 



46 Fam. YIOLAKIEiE DC. Krona irregulier [med sporre]. Stånd. 5, med mer och 

 mindre sammanhängande knappar, Fröh. enrumm., med fröfästen på skalen. 



267. ViOLA Lin. Viol. 



f Alltid utan stjelk; blomskaften från rotstocken. 



* Pistillens märke vinkelrätt n&dböjdt. 



1 V. odorala L. bladen vidgadt hjertlika, tätt rundsågade, jemie skaften n. glatta och 



