112 6 RI. COLUMNIFLORiE. 



fff Fod, u p p å r vidgadt ell. bägarlikt: Alocion Fr. 



•yjf S. Arnieria L. örten glatt, med blr i jemnhöga täta knippen, odeldta kronblad; 

 de öfre stjelkbladen n. hjerllika. 7. 8, r. säll. hv. blr. Fig. FI.D.559. H.N.f.iO, 

 n:o 39. 

 Odl. sf. r. {Sk. Malmö; Bunkeno i åkrar. Boh. m.^ fl. st. upp till Vppl förvildad i 

 trädgårdar etc. — N. Modalen i Stadsböjgden.) Blåaktig, vanl. rikblommig. 



8 S. rupestris L. örten glatt; stjelken vanl. med Uynnegrcnadl knij)pe; kronbl. omv. 



hjertlika, • slie]kh\aden lancelllika. O 2j. 7, bv. blr. Fig. FI.D.4. H.N.f.l4,n:o 39. 

 Berg, r. {Lpl. — Smal. Kalm. läns nor. del samt Femsjö och Refteled i Jönk. län enl. 

 Scheutz. Blek. Carlshamn. Boh. — N. Finnm. — Christiania och Skien.) Ofta 

 mångsljelkig och rikt blommande. Skall genom grenskott stundom bli flerårig. 



9 S. acaulis L. stjelken tufvad, ganska kort, med cnblommiga grenar från nedra blad- 



vecken; kronbl. urnupna; örtbladen smala hårbräddade; fröh. aflångt. 2^7, r. säll. 

 hv.blr. Fig. FI.D.21 [a"]. H.IN f.l4, n:o 40; f.l5,n:o39. 

 FJellv. {Lpl. — Herjed. — i>.) Växer i ofta vidsträckta 1—2 tum höga, lifligt gröna 

 mattor; blrna meränd. 2byggare, honblrna smärre. Bladen var. från syl-lika 

 till aflånga. 



271. MELANDRIUM Böhl. Biås-lyst. 

 -{- Blrna meränd. 2byggare; fröen njurlika, utan hinnkant. 



1 M. sylveslre B. luden af långa mjuka hår; honblommans fodertänder utdraget egg- 



runda, spetsade, icke nående öfver fröhuset; bladen n. ovala — lancettlika, de öfre 

 eggrunda med smal spets. 2^ 5—8, r. blr. — fJ carneum: blrna blekröda. — * cras- 

 sifolium Fr. lågväxt, med blrna i hopdraget knippe; bl. lancettlika, tjocka, rajuk- 

 ludna. Fig. F1.D.2I72. 

 Lundar, * strand. {Sk. — Lpl. Öl. — N. — /? i norra prov. Boh. Nordkoster. — * N. 

 på kusten vid Chrslianssund.) Bladen var. till formen, men äro n. alltid brednre 

 i jemf. med längden än hos följ.; blrna luktlösa. En glatt var. skall finnas i 

 Norge. — 3L diurnum Fr. Lychnis dioiea L. L. sylv. Schk. 



2 M. pratense B. kort gråluden; honblommans fodertänder från något bredare bas ul- 



draeet jemnbreda, nående öfver fröhuset; bladen lancettlika. ^ 2^ ? 7, 8, hv. bl. — 



„ /? rubellum: blrna rödlätta. Fig. F1.D.792. E.B.1580. 



Åkr. odl. st. [Sk. — Ingml. och Jämtl. Öl. Gotfl. — N.) Blrna stora, vanl. snö- 

 hvita och välluktandc, .särdeles om aftnarne, hvafaf namnet Lychn. vesperlina 

 Sibth. — Mel. vesp. Fr. Lychnis dioiea /? L.. L. prat. Schk. 



ff Blrna 2könade; fröen med bred hinnkant: Vahlbergella Fr. 



3 M. apetalum Fenzl: stjelken enblommig; kronbladen föga längre, slutl. kortare än 



det uppblåst eggforrniga fodret; bladen lancettlikt jemnbreda; fröen med vidgade 

 uppsvällda kanter. 2^ 7, 8, hv. blr. Fig. Lin. FI.L.l.l2,f.]. Wg.FI.L.t.7. FI.D.807. 

 H.N.f.ll,n:o39. 

 Fjellv. r. [Torn. LM. Lpm. N. Finnm. ISordl. Dovre; Tyedalsfj.; Tronfjellet etc.) 

 Vid blomn. ett par tum, slutl. quarlcrshög ell. mera, med i, säll. 2, lutande blr, 

 upprat frukt. Lychnis J.. 



4 M. affinc LLn. stj. 1 -3blomm.; kronbl. betydligt längre än det aflånga, icke upp- 



blåsta fodret; blad som föreg.; fröen bredl hinnkantade. 2/. 7, 8. Fig. FI.D.2170. 

 H.N.f.9, n:o 36. 

 Fjelltr. r. {Torn. Lpm. på fjellet Nuljalaki vid Torn. Träsk. — N. Fururegionen längs 

 efter Alten elf.) Lik föreg., men spädare, med uppräla blr och frukt, tält om- 

 sluten af fodret. Kronbl. hvila ell. rödlätta. —- Lychn. affinis J. Vahl. L. Iri- 

 flora Fl.D.f.2170. 



272. V1SCARL4 Böhl. Tjärblomma. 



1 V. vulgaris B. kronbladen hela ell. urjiupna; stjelkbladen n. jemnbreda, de öfra 

 ulliga i kanten; stjelkens öfre mellanleder limalUiqt klibbiga. % 6, 7, r. säll. hv.blr. 



.. Firj Sv.B.672. FI.D.1032. 



Ängsback. a. {SL—Ängml. Jämtl. Boh. Öl. Goltl. - iV.) Blrna gyttrade. Var. i 

 Blek, der den växer tills, med följ., med djupare urnupna kronblad, och glat- 



