Fam. AlsinacecB. 1J5 



ret; de skaffade bladen hjertlika, de öfre oskaftade egeranda spetsade- stielken 

 öfver allt hkrig. 2^ 6, hv. blr. Fig. F1.D.271. H.N.f.6, n:o 28. ' 



Bäckdalar etc. r. {Sk. Blek. — Lpl. Mest i de vestra prov. — N. till Finnm.) Stor 

 med mer än en tum, breda, 2 t. långa blad. ■ ■ > 



2 S. media With. blrna i klynnedeld vippa ell. i bladvecken, kronbl. 2deldta, kortare än 



fodret; alla bladen eggrunda; stj. mellan lederna skiflevis längsefter hårig. 04— 

 10, hv. blr. — /? neglecta: större; blrna med 10 ståndare. Fig. F1.D.525; /i 438. 

 Odl. st. etc. a. {Sk.—Lpl.—N. till Finnm. — f] Sk.) Var. med 3—10 ståndare. — 

 Alsine media L. /? St. neglecta Weih. 



ff Bladen smalare, alla oskaftade. 



* Kronbl. klufna till midten. 



3 S. holostea L. vippan klynnedeld; kronbl. längre än de nervlösa spetsiga foderbladen; 



örtbladen smalt lancettlika långspefsade, i kanten sträfva; frön mycket stora och 

 taggiga. 2f 6, 7, hv. blr. Fig. F1.D.698. 

 Lundar, r. {Sk. — Boh. Blek. allmän. Smal. Värnanäs; Kalmar allm. enl. Sjöstr.; El- 

 mekärr i Misterhiilt sn etc. ÖG. Öl. — N. Stavanger, Findöe, Yigefjell, Norfjord 

 etc.) Har stora blr; bladen sträfva af korta, styfva hår i kanterna; fröen som 

 små hampfrön, tätt taggiga af långa trubbiga vårtor. 



** Kronbl. deldta till basen; blrna i långskaftade vippor, i eller nära 

 toppen. 



4 S. palustris Retz. stjelken meränd. upprat; kronbladen minst en tredjedel längre 



än de spetsade, upphöjdt Snerviga foderbladen; örtbladen jemnbreda glatta. 2^6, 

 7, hv. blr. — /? glauca: örten blågrön. — y micropetala Kr. kronbl. små, icke 

 längre än foderbl. Fig. F1.D.2M5. H.i\.f.7. n:o 3.3. 

 Fukt. äng. strand. {Sk—Ingml. Vestml. Värml. Boh. Öl. — N. ~ y Stockh. på EIl- 

 garn: Krok.) Den rent gröna hufvud formen, S. Dilleniana Mönch, är sällsyntare 

 än /?. Blrna hos båda myckel större än hos följ. — S. glauca With. 



5 S. graminea L. stjelken slak; kronbl. säll. längre än fodret; för öfr. som föreg 



2^6 — 8, h v. blr. — /? juncea: bl. tunna platta, vid midten bredare, lancettlika; vip- 



.. pan fåblomm. Fig. F1.D.2116. 



Äng. etc. a. {Sk.— Lpl. — N.) Bladen med föga smalare bas, samt der ofta något 

 hårbräddade, likasom de små blomskärmen; kronbl. än af fodrets längd, än nå- 

 got längre; hela blomman dock alltid mindre än hos föreg. 



6 S. Friesiana Ser. stjelk slak; foderbl. af kronbhs längd, utan tydliga nerver; örtbla 



den platta jemnbreda, med smalare, hårbräddad bas. 2|. 6 — 8, hv, blr. — * alpestris 

 Fr. stjelken glatt, bladen med något bredare bas. Fig. Sv.B.506. H.N.f.2, n:o 45 ; 

 f.7, n:o 34. 

 Fukt. skog. {Sk.— Lpl. — N.) Till alla delar spädare än föreg. med smärre blr, 

 hvilkas foder knappt visa spår till nerver före fruktens utbildning, då de vanl. 

 blifva tydligare. — 5. longifolia Fr. *,S. alpestris Fr. S.V.Sc. 



■:f.r^--r. Kionbl. 2deldta; blrna i öfra blad ve ek en, stund, äfven i små, bla- 

 diga vippor i toppen. 



7 S. uliginosa Murr. blomskaften i bladvecken, ell. i små, glesa vippor, med hinnakt. 



skärm; foderbladen otydl. nerviga, längre än kronan; örtbladen aflånga — lancettlika, 

 något tjocka, blågröna, vid basen hårbräddade. 05-8, hv. blr. Fig. E.B.1074. H.N. 

 f.3, n:o 32. 

 Källdrag etc. iSk.—Medelp. Herjed. Lpl? Boh. Öl. — N. till Finnm. Tromsöe.) Vanl. 

 lågväxt, bräcklig, med hvita skärm vid blomskaftens bas. Skall, enl. Lcestad., 

 knappt förekomma i Lpl. 



8 S. borealis Big. blomsk. som föreg., utan skärm; foderbl. spetsiga, otydl. nerviga, 



längre än de fivgtiga kronbl.; örtbladen smalt lancettlika, tunna, vid basen hårbräd- 

 dade. 07,hv.blr. Fig. F1.D.2355. H.N.f.3, n:o 31. 

 Fukt. st. i fjelltr. {Lpl— Herjed. Ängml Tåsjöby. — N. Finnm. — Dovre. Tryssild- 

 Ijell i Österdalen.) Grön, späd, med små, ofta felande kronblad: Då den får 

 vippa, tillkomma skärm, men gröna och liknande förkrympta örtblad. — St. ulig. 

 Ii alpestr. V.Ac.H.1818. S. alpestris Handb. ed.3. 



