118 6 Kl. coLuamiFLOR/E. 



283. ÅRENARIA Lin. Sandling. 

 f Fröen med en hvit fästknöl. [Bladen stora, ^ — 1 tum]: Moehringia Kock. 



1 A. Irinervia L. stjelken klynnedeld; de lancettlika foderbladen längre än både kro- 



nan och fröhuset; bladen kortskaftade eggrunda spetsiga, 3 — Snerviga. ©6, hv. bir. 

 Fig. F1.D.429. 

 Skog. {Sk.—VB. och Jämtl Dal Öl Got ti. — N. till Nordl.) 3—7 tum hög. 



*2 A. lateriflora L. delad vid roten i flera, n. enkla stjelkar, med ett ensamt. 1— 3blom- 

 migt blomskaft i bladvecken, längre än de eggrunda— aflånga bladen; foderbl. egg- 

 runda trubbiga, mycket kortare än kronan. % 7, 8, hv. blr. Fig. H.N.f.9, n:o 39. 

 Fukt. gräsväxta st. r. [N. Ostfinnmarken vid Klösterelf i Björkregionen.) Något lik 

 för eg., men mera enkel och med nära V tum vid blomkrona. 



ff Fröen utan fästknöl. [Bladen 1—2 lin.]. 



3 A. ciliata L. fodret kortare än kronan; bladen oskaftade, omv. eggrunda— tunglika 



spetsiga, vid basen meränd. härbräddade med otydlig nerv. 2^ 6—8, hv. blr. — 

 * norvegica Gunn. tufvad och perennerande; foderbl. eggrunda, otydl. 3nerviga. — 

 /? humifusa: blomgrenarne mycket korta, 1— 2blommiga. — * gothica Fr. roten 

 årlig [?]; stjelken utan bladskott,- grenad i vippa; fod. som föreg. Fig. F1.D.346. 

 H.N.f.lO,n:o41? * nom Fl.D. 1269. Fl.N.t.9. f.7— 9. H.N.f.5, n:o 35. ' goth. U.^.f. 

 5, n:o 34. 

 Fjelltr. och berg, r. [N. Finnm. enl. Fries. — '^ norv. N. Finnm. — Hardanger. — 

 yS Lul. Lpm. Virihjaur på Lillthoke. — * goth. VG. Kinnekulle, Öster- och Vester- 

 plana. Gottl. — N. Salten.) 1—4 tum lång, grenad vid basen ell. tufvad; fröh. 

 föga längre än fodret. Hufvudarten är utmärkt af smalare och mer spetsade fo- 

 derblad, med tydliga, något upphöjda nerver, hvilket ej inträffar på ex. i H.N. 

 f.lO; detta kan väl ock svårligen skiljas från A. norv. i f.9; ej heller anför Lund 

 någon A. ciliata för Finnm. i Bot. Not. 1846. 



4 A. serpyllifolia L. foderbl. lancettlika, längre än kronan; örtbladen oskaftade, bredt 



eggrunda spetsiga, tydligt flernerviga. 6, 7, hv. blr. — j3 tenuior: dubbelt spä- 

 dare, med hälften så stora blr och fröhus. Fig. ri.D.977, 

 Torra st. a. [Sk.—Ångml. och Jämtl. Pit. Lpm. Ischjak. Dal — N. till Trondhj. 

 — /? Gottl. vid Thorsborgen.) Hela växten något gråaktig, sträf, stund, något 

 klibbhårig. 



2 Flocken Alssiiiese. Fröhusets skal af samma antal som stiften. Stipler 0. 



284. HALIANTHUS Fr. Strand-portlake. 



1 H. peploides Fr. blrna ensamma på skaft i öfra blad- och grenvecken; bladen egg- 

 runda— lancettlika köttiga. % 6, 7, hv. blr. — /i oblongifolius : stjelkarne långa, min- 

 dre greniga; bladen långt åtskiljda, aflånga — lancettlika. Fig. F1.D.624. 

 Sandiga hafsstr. [Sk.—Helsl Agön nära Hudiksvall. Angml Hernösand. VB. Hapa- 

 randa skärg. Boh. Öl Gottl. — N. till Ost-Finnm.j' Bladen läderaktigt tjocka, 

 vanligen så tätt sittande, särdeles de öfre, att de nå öfver stjelkens mellanleder; 

 hos p, som blir 2 — 3 qu. lång, äro bladen vida glesare och smalare. Denna 

 form, som äfven finnes i Skåne, sammanflyter dock med a genom mellanliggande 

 varr., t. ex. vid Varberg. — Arenaria L. Alsine Wg. Honkenya Ehrh. och 

 Ledeb. Ammad enia Gmel. 



285. ALSiNE Wahlenb. Hvitarfve. 



1 A. tenuifolia v. viscosa Schreb. stjelken upprat, grenad i klynnedeld vippa; foder- 



bladen hvass-spetsade, längre än kronan; örtbladen syl-lika. 06, 7, hv. blr. Fig. 

 FI.D.389 och 1754. H.N.f.l, ;;:o 41. 

 Sandfält, r. {Sk. Ifvetofta ned till Raflunda och Degeberga, Cimbritshamn etc.) 2—5 

 tum hög, mångblommig; den i Sv. förekommande var. skiljd endast genom sin 

 glandulösa hårighet. — Arenaria L. Sabulina viscosa Reich. 



2 A. biflora Wg. stj. grenad vid roten i flera, meränd. 2blomm. upptill håriga grenar; 



foderbl. trubbiga, något kortare än de aflånga kronbladen; örtbl. syl-likt jemnbreda, 

 trubbiga, jemna. 2i. 7, 8, hv. blr. Fig. Vet.Ac.H.1789,t.l,f.l. Sv.B.703. H.N.f.5, 

 n:o 37. 



