120 6 Kl. COLIJMNIFLORv*;. 



•j-f- Blommans delar 4taliga: Sabina L. 



5 S. procumbens L. kronbladen inga, ell. myckel kortare Sn det trubbiga fodret; för 



iSh. som föreg. O 5— 8. Fig. F1.D.2103. H.N.f.15, n:o 45 [var.]. 

 Fukt. st. a. [Sk. — Lpl.—N.) Grenarne 1 — 2 tum långa; stånd. vanl. 4 — 7; pist. 4, 

 5. Funnen af Herr L. JR. Dalman vid Cathrineberg nedom Lidköping samt af 

 Dr Svedberg vid Söderhamn med fyllda blr af talrika kronblad, långa som. fod- 

 ret. — Sperg. Sagina Sw. 



6 S. strida Fr. stjelken klynnegrenad; grenar och blomskaft raka. med uppräta blr, 



ulan kronblad; foderflikarne trubbiga; stjelkbladen syllika, halftrinda, ulan märklig 

 udd, glatta. ©5—7. Fig. Sv.B.562,f.2. FI.D.845, 2104. H.N.f.l, n:o 43 och f.lO, 

 n:o 42. 

 Fukt. st. nära hafvef, r. JSk. — Boh. Blek. Smal. Påskallevik; Kalmar samt på Furön 

 m. fl. st.: Scheutz. Ö7.._ Färjestaden m. fl. st. på vest. sidan: Sjöstr.; Boda hamn 

 etc. Gotll. Bursviken i Öja sn; Klintehamn, och vid Storugns m. fl. st. Fårön på 

 stranden nedom Landtnäs. Lilla Carlson. — N. Christiania etc. efter kusten.) Liten, 

 äldre något styf ört. — S. marit. ed. 5. S. apelala ft Wg. Sperg. marit. Handb. 

 ed. 3. 



7 S. apelala L. v. cmpitosa Aresch. stj. lufvad, jemte grenarne upprat, glandelhårig ; 



kronbl. mycket kortare än de trubbiga foderflikarne; stjelkbladen uddspetsiga, vid 

 basen glest hårbräddade. 6, hv. blr. Fig. 

 Tor. st. r. {Sk. på sandiga betesmarker, söder om Stenshufvud.) Fröh. något längre 

 än fodret. Hufvud formen, som ännu icke blifvit funnen i Sv., är högre och 

 spädare. 



8 S. ciliata Fr. grenarne utbredda; de 2 yttre foderflikarne femte de s>l-lika stjelkbla- 



den uddspetsiga, de sednare vid basen hårbräddade. Ö 6, hv. blr. Fig. Sv.B.562, 

 ^ f.l. H.N.f.l, n:o 42. 

 Åkrar, r. {Sk. vid Snårestad, mellan Ystad och Trelleborg; Hvällinge; Sandhammar; 



på en klöfvervall i Hököpinge sn. Boh. Domsö.) Blrna mindre än hos föreg.; 



kronbladen kortare än fodret, stundom inga. — .S. apelala Wg. Sperg. ciliata 



Handb.ed.3. 



3 Flocken Lepig-onese. Blad med hinnaktiga stipler. 

 287. SPÉRGULA Lin. Spergel. 



1 S. arvensis L. blrna i vippa ; frön med en smal slät ringformig kant. O 7, 8, hv. blr. 



— a vulgaris: frön beströdda med hvita, slutligen brunaktiga klubblika vårtor. — 



/i sativa: frön utan vårtor, prickade. — y maxima: dubbelt större, n. glatt; frön 

 „ som a. Fig. F1.D.1033. Reich. f.705, /? 704. 

 Åkrar, strand, etc. a. {Sk. — Lpl. — N.) Stjelken klibbhårig, sällan glatt. Blir stund. 



myckel liten och har då vanl. blott 5 ståndare. De 2 varr. upptagas som arter 



af Reich. 



2 S. Morisonii Bor. blrna i vippa; frön i kanten grynprickiga och vingade med en 



bred strålstrimmig hinna. 00,7, hv. blr. Fig. Sv.B.308. F1.D.1940. H.N.f.4, n:o 55. 

 Torra skogsberg. {Sk. — Uppl. Helsl. Ångml. Jämtl. Frösön. Vestml. Värml. Boh, 

 Strömstad; Uddevalla, vid Sunningen; Koön: Nordst. ÖV. Gottl. — N. södra del, 

 t. ex. Arendal pä Kloppehöjen. Christiania.) Öppnar sällan blrna; vanl. glatt och 

 mer stel än föreg. — S. arvensis Sv.B. var. /? Wg. S. pentandra Ed.6. Den 

 rätta S. pentandra L., som endast finnes i södra Europa, skiljer sig med spetsiga 

 kronblad och släta frön från vår art, .som har kronbl. trubbiga och fröen med 

 en prickig ka?) t innanför vingkanten. 



288. LEPiGONUM Fri.e.s. Pjäll-arfve. 



f Frön grynprickiga. 



1 L. rubrum Fr. bladen trådsmala plattade uddspetsiga; blomvippan bladig; blomfod. 

 n. af fröhusets längd; fröen oniv. eggformiga, med uppsvälld kant, alla ovingade. 

 %. G, 7, r. blr. — ^ perennans Kindb. med mer utdragna grenar. — y radicans 

 Kindb. flerårig, ljusgrön med rundadt fröh. Fig. E.B.852. H.N.f.8, n:o 36 [var.]. 

 Torra st. {Sk.—VB. nor. del. — N. — ^ Värml. Carlstad, på canalbankarne. VG. 

 Hjo. Boh. Blek. — y Gotll. vid Klinte; Storugns. Boh. Mollö.) Bladen hos huf- 



