Fam. ElcUinece. 121 



vudformen och /^ vanl kortare än stjelkens ledstycken; sttpl. hos hufvudf. mer 

 klufna och sargade än hos I3 och y, hväka synas utg. föga utmärkta. — Are- 

 naria L. Alsine Wg. Spergularia Pers. och Handb. ed.6. 



2 L. neglectum Kindb. bladen trådsmala halftrinda, meränd. utan udd; blomvippan 



föga bladig; blomfod. märkbart kortare än fröh.; fröen rundade, med något upphöjd 

 kant, en del stund, vingade. 6, 7, hvitröda blr. Fig. H.N.f.l5, n:o 46. 

 Sand. st., strand, r. {Blek. Carlskrona, på kyrkogatan, samt vid Kungshall. ÖG. på 

 hafsstr. enl. Kindb. Gefle, på nya Brobänken. Dal. Samuelsdal i Grangärde sn: J. 

 A. Braun. Boh. Marstrand. Trol. icke sällsyntare än föreg.) l^ar. likasom föreg., 

 från ett par tum till mer än quartershög, men är vanl. mindre förgrenad, nied 

 n. hela stipler och längre blad, — Spergularia rubra (3 pinguis ed.6 [till en del]. 

 S. salina Presl. enl. Kindb. Anm. L. sperguloides Lehm., uppgifven för Göteborg 

 af Kindb. i Öslg.Fl, kan utg. på beskrifn. ej anse för annat än en öfvergångs- 

 form mell. denna och föreg., bevisande att knappt någon bestämd gräns dem emel- 

 lan finnes. 



ff Frön släta. 



3 L. medium Fr. stjelken trind; b'- so»i löreg., spetsade utan udd; blomvippan bladig; 



blomfod. n. af fröhusets längd; fröen omv. eggformiga, med något upphöjd kant, 

 stundom några få vingade. 2f 7, 8, hv. ell. hvitröda blr. Fig. F1.D.2231. H.N.f.S, 

 n:o 37. 

 Fukt. st., gat. r. Blek. Vämö. Smal. Kalmar: Sjöstr.; Vestervik. ÖG.^ Linköping. 

 Stockh. Mufikön, Erstaviken, Ulriksdal etc. Uppsala. Gefle. Carlstad. Åmål. Göte- 

 borg. Öl. Ottenby. Gottl.) Bladen meränd. längre och köttigare än hos L. ru- 

 brum, hvilken denna liknar i ans. till fröens form. — Alsinella Handb. ed.2. 

 Spergularia rubra ft pinguis ed.6 [till en del]. 



4 L. salinum Fr. stjelken hoptryckt; bl. som föreg., köttiga, trubbade; blomvippan 6^a- 



dig, vanl. med utdragna klasar; blomfod. ^ kortare än fröh.; fröen rundade, n. 

 platta, med uppsvälld kant, en del [stund, de flesta] vingade. O 7, 8, hv. ell. hvitr. 

 blr. Fig. F1.D.740. H.N.f.l4,n:o 42. 

 Hafsstr. [Sk.—VB. Hall. Boh. Öl. Gottl. — N. Christiania, Trondhjem; och trol. hela 

 kusten deremellan.) Fruktskaften hos denna och föreg. föga, säll. dubb. längre än 

 fröh.; kronbl. hos bägge aflånga. — L. medium Wahlb. L. leiospermum Kindb. 

 Östg.Fl. S. media ii salina Hn. ed.6. 



5 L. marinum Wahlb. stj. och bl. som föreg.; blomvippan bladlös; blomfod. n. dubb. 



kortare än fröh.; fröen n. runda och platta, med föga upphöjd kant, alla bredt 

 vingade. 2^ 7, 8, hv. ell. Ijusr. blr. Fig. Sv.B.743. E.B.958. H.N.f.8, n:o 38. 

 Hafsstr. (Sk. — Boh. Smal. vid 3Iisterhult och Döderhult; samt på Furön. Gottl. Khn- 

 tehamn; Othem, vid Bogevik. — N. till Finnm.) Quartershög eller mer, med tjock 

 rot, betydl. större blr och fröh. än alla de föreg.; kronbl. bredt eggrunda; frukt- 

 skaften nedböjda, dubb. längre än fröh. — Arenaria media L. Sp. Pl. Alsine 

 marina Wg. Spergularia media Pers. och Hn ed.6. Lepig. marginatum Koch. 

 — Anm. Den Gottländska, som är L. fascindare Lönnr., afviker med stund, 

 ovingade frön och smalare foderblad. 



50 Fam. ELATINEiE Jms. Fod. 3 — oklufvet. Kronbl. lika många. Stånd, af samma 

 ell. dubbelt antal. Fruktämne 3— Srummigt, med fröfästen i centern. Fröhvite 0. 



289. ELATiNE Lin. Helting. 



1 E. Hydropiper L. bladen aflångt omv. eggrunda, långt skaffade; blr oskaftade i blad- 

 vecken; blomdelarne 4tahga; stånd. 8; fröh. 4rummigt. 6 — 9, rödl. blr. — /? sub- 

 mersa: blrna utan kronblad. — * orthosperma v. Diib. fröen n. raka. Fig. Sv.B. 

 597. F1.D.156. H.N.f.9, n:o 41 ; fi f.6, n:o 29. 

 Strand, vid och i vatt. [Sk. — Torneå. — iV. Nittedalselv i Skydsraoe nära Christiania; 

 Romerige.) Liten krypande och rotslående öi% på det torra vanl. rödaktig; fröh. 



