124 7 Kl. FAUCIFLOR^. 



Lundar. [LpL—Boh. och Sk. — A', till Finnni. — /? Lpl. — Gefle. Uppsala, Läby 

 träsk. Smal. Skeen i Annerstad sn: Scheutz. Värml. Boh.) Frukt röda vinbär, 

 a har glesare, glattare, mer slaka blomklasar samt enfärgade blr. ^ har tätare 

 och mer håriga klasar, som någon gång träffas n. uppräta såsom fig. i E.B. af 

 B. petrceum, hvilken lydl. hörer hit. Wulfens B. petrwum är näppeligen skilja, 

 om icke med mer klocklika blr. 



4 R. alpinum L. oväpnad; blrna i uppräta klasar, med skärm längre än blomskaften; 

 bladen 3klufna. t> 5, 6, g. blr. Fig. Sv.B.223. F1.D.968. Fl.N.2,t.2. H.N.f.l3,n:o56. 

 Skogsback. a. {Sk. Smal. mell. och öst. del. enl. 5cheutz. — Ångml. Herjed. Funnes- 

 dalen. Jämtl. Öl. Gottl. -— N. till Nordl. Ost-Finnm. Svanvik.) Är ofta 2byggare 

 genom ena könets feLslagning. Bären röda: måbä.r. 



53 Fam. RHAMNEjE b. Br. Kronbl. och slaiui. i, 5, fria och motsatta. Friikl 2—4- 

 rummig stenfrukt, med enfröiga run). 



292. RHÅMNUS Lin. Toste. 



1 R. cathartica L. grenarne tornspetsade ; blrna 2byggare, 4klufna med flerdeladt märke- 



bladen ovala sågade. +> 7, gröng. blr. Fig. Sv.B.307. F1.D.850. 

 Skogsback. [Sk.—Helsl. Tuna sn. Veslml. Värml. på öar i Venern. Dalsl. Boh. 

 ÖL Gottl. — N. Christiansands och Aggerhus st.) 3—4 aln. högt träd ell.Jbuske; 

 stenfrukterna först gröna, slutl. svarta, vanl. 4fröiga. Skall enl. Sv.B. på Älleberg 

 finnas quartershög och krypande. 



2 R. Frangula L. oväpnad; blrna 2könade, Sklufna, med enkelt märke; bladen ovala 



spetsiga helbräddade. +> 6, 7, hv. blr. Fig. Sv.B. 109. FI.D.278. 

 Skogsäng. [Sk.—Pit. Lpm. och VB. nor. del., Gäddträsk. — N. till Trondhj.) 3—4 

 alnars buske; sten fr. först röda, slutl. svarta, mest 2fröiga. — Frangula vulgaris 

 Beich. 



54 Fara. SAXIFEAGE-^ Juss. Fod. mer ell. mindre vidväxt det 2skaliga, I— 2rummiga 

 fruktämnet. Fröh. öppnande sig i 2, af stiftet sprötade skal. 



293. SAXiFRAGA Lin. Stenbräcka. 



f Stjelken bladig; rotbladen i rosett med hvit, brosklik, tinsågad kant: 

 Chondrosea Haw. 

 1 S. Cotyledon L. stjelken grenad långt ned till vippa; blomfodret glandelhårigt; kron- 

 bladen bredt tunglika; rotbladen funglika, kantade med hvita en-poriga sågtänder. 

 2f 8, hv. blr. — 13 maculata: mindre, med smal vippa, bredare och kortare, röd- 

 fläckiga kronblad; rotbl. omv. eggrunda. Fig. FI.D.244. H.N.f.5, n:o 42. ^ Lin. 

 Fl.L.t.2,f.2. 

 Fjellklipp. r. [Torneå träsk. Lul Lpm. Quickjock, Njammats och Vallivare. Jämtl. 

 Frostviken; vid Anjens utlopp i Kallsjön. — iV. Finnm. Kaafjorden— Christiania;; 

 Krokkleven och HortekoUen; Gousta fj. ~ f! Nordl. mell. Mavasjaur och Ballaur 

 vid gränsen till Pif. Lpm.) 8—18 tum hög, vanl. med blomrik vippa. Kronbl. 

 icke runda som på figg. /? lik följ. och förtjent af vidare granskning i naturen. 



*2 S. Aizoon Jacq. stjelken upprat, mot toppen grenad i en föga sammansatt, n. jemn- 

 hög vippa; blomfod. glatt; kronbl. bredt eggrunda; rotbladen aflånga— omv. eggrunda, 

 med kant som föreg. 2^ 8, hv. blr. Fig. F1.D.2352. H.N.f.14, n:o 43. 

 Fjellklipp. r. (N. Nordl. med föreg:s ^. Aggerhus st. enl. Fr. Ligger äfven i Vahls 

 herb. från N. enl. Blytt.) Fingershög, med flera bladrosetter vid roten; bladen på 

 Norska ex. små, ovall — omv. eggrunda; stjelken grenlös utom i toppen; blrna 

 myckel mindre än hos föreg. 



