Fam. Cucurbita^ece — Saxifragecp. 125 



ff Bladlös stängel; bladen vid roten, o del dt a t ändade. 



* Bfaden med hvit, bioskaktig kant: Robertsonia Haw. 



3 S. umbrosa L. blrna i grenig vippa, på glest glandelhåriga skaft; bladen om v. egg- 



runda, glatta, tätt rundnaggade, nedåt afsmalnande till breda, hårbräddade skaft. 

 2^ 6, 7, hv. ell. rödl. blr. Fig. E.B.663. 

 Berg, r. [VG. Billingen, i branta och svårtillgängliga sluttningar ^ mil. n. om Sköfde, 

 upptäckt 1857 af Stud. G. Aurell och C. Neuman enl, uppgift af Stud. L. J. Wahl- 

 stedt.) 1 — 2 qu. hög. Kronbl. bestänkla med piirp. röda prickar. — Hydatica 

 Tausch. 



"^ Bladen utan olikbildad kant. 



4 S. stellaris L. blrna i grenig vippa; kronbl. lancettlika, längre än det nedböjda fod- 



ret; bladen aflångt mgglika spetsiga, glest sågade. 2f 7, 8, hv. blr. — /? comosa: 

 meränd. enbloramig, med vippa af en mängd små gyttringar af fjäll-lika blad; kronbl. 

 eggrimda med klo. Fig. F1.D.23. H.N.f.]5, n:o47, i3 Lin. Fl.L.t.2,f.3. F1.D.2354. 

 Fjelltr. a. (Lpl.—Dal. — iV. — /? Torn. — Pit. Lpm. — N. Fiiinm.— Dovre.) Kron- 

 bladen något olikformiga. — Spathularia Haic. 



'5 S. hieraciifolia Kit. blrna i gles axlik klase; kronbladen kortare än fodret; bladen 

 eggrimdt lancettlika spetsiga, nedlöpande på skaftet, grundt bugttandade. 2^ 7, 8. 

 Fig. F1.D.2351. H.N.f.14, n:o 44. 

 Fjellv. r. [N. öfre Gudbrandsdalen vid Vaage; Beshögden; Grasvigsaetteren; Sollälsaette- 

 ren i Lom; Dovre, på Storhöe omkr. en mil ofvanför gården Tofte nära snögränsen, 

 samt vid Tvärån nära de beständiga snödrifvorna.) Något lik följ., men större; 

 kronbl. små, grönaktigt röda. — S. stricta Chr. Smith. Micranthes Don. 



6 S. nivalis L. blrna i grenig gyttring i toppen; kronbl. af fodrets längd; rotbladen 



rundade ell. omv. eggrunda' trubbiga, nedlöpande på skaftet, trubbsågade, n. glatta. 

 2f 7, 8, hv. ell. rödl. blr. — fi tenuis: mindre, glatt och n. glänsande; blrna skaftade. 

 Fig. Lin. Fl.L.t.2,f.5,6. Sv.B.728. F1.D.28. H.N.f.9, n:o 44. 

 Fjelltr. [Lpl. — Herjed. Medelp. Randklöfven i Borgsjö sn. — N.) 3 — 6 tum hög, 

 med en ell. flera, vanl. rundade, stundom mer glesa blomgyttr. i toppen, ofta 

 understödda af ett mindre och aflångt skärmblad. — Bermasea Haw. Micran- 

 thes Don. 



fff Stjelken si ak, 4sidigt täckt med motsatta blad: Antiphylla Haw. 



7 S, oppositifolia L. stjelken nedligg. ganska grenig, med ensamma blr i grenarnes 



topp; bladen eggrunda ell. omv. eggr., jemte foderflikarne hårbräddade, i spetsen 

 tvära med en intryckt punkt. 2f 6, 7. Fig. Lin.Fl.L.t.2,f.l. F1.D.34. H.N.f.5, 

 n:o 41. 

 Fjellklipp. {Lpl.— Herjed. — NJ Lång och slak med grenarne i början 4kan- 

 tiga af de täta bladen, hvilkäs hår sakna glandier; blrna blå- ell. viol.röda, säll. 

 hvita. 



f-j-ff Stjelken bladig; alla bladen strödda, smala och hela: Lejogyne Don. 



8 S. Hirculus L. stjelken enkel upprat, fåblommig, med n. klocklika blr och kronbl. 



minst dubb. längre än det slutl. nedböjda fodret; bladen smalt lancettlika, något 

 trubbiga. 2^ 7, 8, g. blr. Fig. Sv.B.625. F1.D.200. H.N.f.l, n:o 45. 

 Torfkärr, r. [Sk. mell. Skabersjö och lilla Roslätt; mell. Yngsjö och Olseröd; Brösarp 

 etc. Smal. mell. Bona gästgg. och comministerbostället i Bredestad; Lannaskede hel- 

 sobrunn; Forssarum vid Kallsåg enl. Scheutz. ÖG. Tjärstad sn Borgamoen. VG. 

 Vartofta; Hunneberg; Berga i Velinge sn. Vestml. vid Norråsbo by i Nora sn. 

 Jämtl. Ragunda och Hammerdal. Ängml. Långsele sn. Ledinge. Umeå— Tom. 

 Lpm. — N. Finnm. Varanger.) 8—12 tum hög, med friti fruktämne inom blomman. 



9 S. aizoides L. slj. grenig nediiggande, med uppstig, blomgrenar; kronbl. föga längre 



än det utstående fodret; bladen jemnbreda, n. halftrinda, med en liten grop nära 

 spetsen. 2^ 7, g. blr. — /? aurantia: med större blad och blr, mörkgula kronblad, 

 röd pistill. Fig. Sturm 35 haft. H.N.f.14, n:o 45. /J F1.D.72. H.N.f.l 1, n:o 46. 

 Fjelltr. a. {Lpl.—Dal. — N.) Bladen stundom glatta, oftare med styfva hår i kan- 

 terna: autumnalis L.Sp.Pl. 



