r 



126 7 Kl. FAUCIFLOR^. 



fffff Bladen flikiga eller klufna. 

 * Bladen rundade ell. njurlika. 



10 S. granulala L. stjelken rak, mångblommig, ulan knopplökar; bladen njurlika in- 



skurna, med rundade flikar; rotstock, omgifven af ett knippe ärtlika knölar. 24.6, 

 .. 7,hv.blr. Fig. Sv.B.153. FI.D.514. 

 Äng. a. {Sk.—Geslr. Dal. ÖL GottL— Södra Norge.) i aln hög, med öfver ^ tum 



långa, klocklika blr. 



11 S. cernua L. stjelken något flerböjd fåblommig, med knopplökar i öfra bladvecken; 



de nedra bladen njurlika, till midten klufna i meränd. 5, rundade ell. eggrunda, 

 kortspetsiga flikar. 2f 7, 8, hv. blr. — y? racemosa: med 3 — 6 blr i toppen. Fig. 

 Lin. Fl.L.t.2,f.4. Sv.B.630. F1.D.390. Fl.N.2,t.8. H.N.f.5, n:o 43. 

 Fjellv. [Lpl.— Herjed. på Skarf- och Ljungdalsfjellen; st. Midtåkläppen. — iV. Finnm. 

 — Doyre och Quamsklefven i Valders. — y5 Torn. Lpm. Kobdavanka. — N. Tromsöe; 

 Tana på fjället Käjmiokaisse etc.) Omkr. quartershög, spenslig och meränd. en- 

 blommig, med långa kronblad. — Ii S. bulbifera Gunn. Var. ^ vivipara ed.4. 



„12 S. rivularis L. stj. uppstigande, 1 — 2blomm., utan knopplökar; rotbladen som föreg., 

 med rundadt trubbiga flikar; det öfversta stjelkbladet odeldt, eggrundt. 2)7, 8, hv. 

 ell. r. blr. Fig. Lin. Fl.L.t.2,f.7. Sv.B.729. FI.D.118. H.N.f.8, n:o 40. 

 Fjellv. {Lpl. — Herjed. Helags- och Skarffj. ; Midtåkläppen; Ösjökläppen. Dal. Fulufjell 

 i Särna, vid IVjupaskärs vattenfall. — N. Finnm. — Dovre och Filefjell. Goustafjell.) 

 1 — 3 tum hög, med små blommor och kronblad. 



** Stjelken med täta nyskott af vigghka, 3 — öklufna blad. 



13 S. ccBspitosa L. stjelken 1 — 3bladig, meränd. fåblommig; bladflikarne aflånga ell. lan- 



cettlika trubbade. 2^ 6, 7, hv. ell. gulakt. blr. — ft palmata: quartershög, med 5 — 6 

 hvita blr; bladen kantade med långa perlbandslika hår. — y repens: med utdragna, 

 nedligg. nyskott och uddspetsiga bladflikar. Fig. Sv.B.731. FI.D.1388. FI.N.2,t.7. 

 H.N.f.3, n:o 35. /? F1.D.71. E.B.455. H.N.f.l3, n:o 57. 

 Fjellv. [Lpl. Jämtl. Snasahögen; Areskutan på Blå-sten; flerest. i Frostviken; Grubb- 

 fjellet i Fölinge. Herjed. Skarffj.; Ljungdals- och Funnesdalsbergen. Ängml. Eden 

 i Nora sn, på hafsklippor; Skuluberget. Medelp. Randklöfven. — N. — /? Dovre — 

 Modum på Hovlands fjell. — y Ostfinnm.) Fingerhög, något korthårig. '—^' y S. 

 hypnoides ed.4. 



+ K+ ]\yskott 0; bladen vigglika, 3 — 7klufna. 



14 S. adscendens L. blrna i klase ell. grenig vippa, med 2 skärm vid blomskaftens bas; 



bladen omv. eggrunda ell. vigglika, 3—7tandade ell. grundt flikade i eggr. ell. ovala 

 flikar, klibbiga; frukten af omkr. skaftets längd. © ^ ? 6, 7, hv. blr — /3 lutea: 

 blrna gula. Fig. FI.D.t.68. Fl.N.2,t.9. , H.N.f.8, n:o 39. 

 Klipp. r. {Lpl. — Herjed. Medelp. Rosl. Östhammar; Harg. Stockh. på Kungsholmen. 

 Södml.^ Forssa Storäng. Vestml. Sala grufva och Sätrabrunn; Arboga, Ällholmen. 

 Tier. Örebro; Lillkyrka och Skyllersta snr. Värml. Carlstad etc. VG. Bergegården 

 nära Venersborg: Kindb. Dalsl. — N. — 13 Herjed. — N. Dovre.) Har stadigare, 

 mer rak och upprat stjelk än följ. samt är till alla delar större. — S. Iridact. 

 ^ L.Fl.Su. ed.2. och Herb. S. petrcea Gunn. S. controversa Sternb. 



15 S. tridactylites L. blr som föreg.; bladen vigglika, delade till ell. nedom midten i 3, 



sällan 5, lancettlika, mycket utstående flikar, klibbiga; fruktskaften meränd. längre 

 än frukten. O 5. 6, hv. blr. Fig. Sv.B.476. F1.D.1517. H.N.f.l3, n:o 58. 

 Klipp, och sandback. {Sk.—Uppl. Vestml. Värml. Jämtl. Boh. Uddevalla: Thed. Öl. 

 Gottl. — N. till Salten.) Är vanl. 2 — 6 tum hög, späd grenig, med små blr; 

 stund, liten enkel, med odelade lancettlika blad; blomskaften slutl. utstående och 

 vanl. flera gånger längre än frukten. 



294. CHRYSOSPLENIUM Lin. Guldpudra. 



1 C. alternifolium L. örtbladen njurlika skiftevisa, på öfre sidan glest håriga; skärmbl. 



halfrunda— eggrunda; stånd. ^. 2^ 5, g. blr. Fig. F1.D.366. 

 Källdrag och fukt. st. {Lpl.—Sk. Öl. mell. Vickleby och Fröbygårda. — N.) Öfversta 

 bladen gyltrade, hysande mellan sig de små, föga skaftade blrna. 



