128 7 Kl. FAUCIFLOR/E. 



— N. Christiaiiia samt vestra delen upp till Trondhj. Stördalselfvens utlopp. — /3 Sk. 

 Stenshufvud. VG. Halleberg. Värml. Segerstads sn; vid Long i Grum sn. Hall.) 

 6 — 12 tum hög; p med större bir i mer utdragna och båglika klasar. — S. re- 

 flexum Koch. 



4 S. sexangularc L. blrna som föreg.; örtbladen Irinda jemnbredt aflånga trubbiga 



glatta; nyskottens tätt liggande, Gradiga. 2^7. Fig. F1.D.1644. H.N.f.9, n:o 43. 

 Backar. {Sk. Smal. Ed. — Gestr. Jämtl. Äreskutan. Vestml. kring Mälaren. Gotll. — 

 N. Hitteren etc.) Har ljusgrön, något blåaklig färg; i växtsätt lik följ., men ut- 

 märkt af de smalare, i 6 spiralrader tegellagda bladen. ~ S. boloniense Godr. 

 & Gren. 



5 S. acre L. blrna oskaftadc, i knippe; örtbladen skiftevisa eggformiga trubbiga glatta. 



2f6,7. Fig. Sv.B.149. F1.D.1457. 

 Torra st. a. {Sk.~ VB. nor. del. orb Jämtl. — N. till Ost-Finnm., Mycket grenig af 

 nedligg. ny skott. 



b — Blommor hvila. 



") S. album L. blrna i grenigt knippe, med glatta skaft; bladen Irinda aflånga trub- 

 biga utstående. 2^7,8. — ^ balticum C. Hn. hela örten rent ljusgrön; blrna dubb. 

 smärre, med gula knappar. Fig. Sv.B.430. F1.D.66. 

 Berghällar. {Blek. — Uppl. Vestml. på Ängsön. Dalsl. Boh. Hall. Öl. Gottl. — N. 

 till Romsdalen. — /^ Södml. Tullgarn på Fridön; Utön, vid Alhagen. Gottl. Thors- 

 borgen; mell. Fleringe och Bunge kyrkor; Othem, vid Slite och på Asundholmen.) 

 Bladen vanl. rödfläckiga, ståndarknapp. rödvioletta. — ' ell. /? pallens edd. 4 — 8, 

 som i början förmodades tillhöra någon af då nybeskrifna utländska, men för 

 förf. obekanta arter, synes vara en från dem alla väl skiljd, trol. egen art. 



7 S. dasyphyllum L. blrna i grenigt, glandelhårigl knippe; bladen rundadt elliptiska, 



trubbiga, mest motsatta. 2^ 7, 8. — (i glanduliferum: hela växten glandelhårig. Fig. 

 E.B.656. 

 Murar, r. {Gottl. Visby, på stadsmuren upptäckt i Aug. 1861 af Stud. V. Pripp enl. 

 Lindb.) Svenska ex. tillhöra /?, och äro knappt 2 tum höga. Kronbl. hvita, med 

 en röd linea längs midten. 



'""*■ Nyskott inga ell. helt små. 



8 S. anglicum Huds. blrna i n. bladlöst knippe; kronbladen mycket längre än fodret; 



örtbladen något Skantigt eggformiga, blågröna. Q 7, hv. ell. rödl. bIr. Fig. Sv.B.604. 

 F1.D.82. H.N.f.3, n:o 36. 

 Back. och klipp. r. {Boh. Styrsö nära väderq värnen; Hallonskär; Koön vid Marstrand. 



— iV. Arendal; Stavanger — Molde, efter kusten.) 1 — 2 tum hög; äldre rödaktig. 



— S. rubens Fl.D. 



9 S. annuum L. blrna som föreg.; kronbl. knappt längre än fodret; örtbladen jemnbredt 



aflånga, halftrinda, glatta, något utböjda. © 6, 7, g. blr. Fig. F1,D.59. H.N.f.5, n:o 45. 

 Torra st. {Lpl. — Boh. och norra Skåne. — N. Ost-Finnm. — Christiania, Svennäs etc.) 

 Vanl. upprat, 2 — 3 tum hög, mörk, ofta rödfläckig. — S. rupestre Fl.D. 



'10 S. villosum L. blrna skaftade, i glandelhårigt knippe; kronbl. bredt eggrunda, /äw^r^ 

 än fod.; örtbl. köttiga jemnbreda, ofvanpå plattade, glandelhåriga. '])7. Fig. Sv.B. 

 746. FI.D.21 H.N.f.6, n:o 31. 

 Fjelltr. r. {N. Salten upp till Ballaur, nära Sv. gränsen. Vangsfj.; Jettafjell vid Vaage, 

 samt Lomseggen i Gudbrandsdalen; Filefjell; Valders i Quamskleven; Benshöjden i 

 öfra Tellem. Slidre etc.) 2 — 3 tum hög, slull. mot hösten med mycket små run- 

 dade nyskott; blrna ljusröda, torra violetta. 



298. BULLIARDA DC. 



1 B. aquatica DC. blrna i bladvecken, utan tydl. skaft; bladen jemnbreda. 06, 7, h>. 



blr. — /? prostrata: stjelken nedliggande; bladen något bredare. Fig. Sv.B.724. Fl. 



D.1510. H.N.f.9, n:o 42. 



Sjöstr. lukt. st. {Sk.—Ingml. VB. vid Luleåelfven. Boh. Gottl. — N.) ^—2 tum 



lång ört, ofta med köl tiga, n. sylformiga blad. — Tillcpa L. /? T. prostrata W. 



