58 Fam. HALORAGEj^I Br. Fodret omgifvande och samväxt raed fruktämnet, som är 

 1- elJ. flerrummigt. Kronbl. flyktiga el!, inga. Frukt uppbristande i 1 eller flera 

 nötlika rum, med ett hängande frö i hvarje. 



306. MYRIOPHYLLUM Lin. Kammblad. 



1 M. verticillalum L. alla birna kransvisa i de kamralikt parbladigt deldta öfre bla- 

 dens veck; blomfodret tydligt; kronbladen med utdragen klo. 2^7, hv. blr. — ^ pec- 

 linatum: öfre bladen knappt längre än blrna. Fig. F1.D.1046 [y? enl. Reich.]. 



\ 



Fam. HaloragecB. 131 



Fjelltr. vid källdrag etc. {Lpl.—Dal. ned till Svartnäs bruk. Ingml. Tåsjöberget; ^ 

 Rammeldalen; Långselej sn, Ledinge. Helsl. Jerfsö sn, Karse by; nedom berget Ni- ^' 

 pen i Rjuråker. — N.) Vanl. 3—6 tum hög, stundom stor som en medelmåttig 

 form af E. mont. På fjellen så varierande, att någon gräns mellan denna och 

 följ. knappt står alt finna. — E. alpinum ji Ed.4. E. alsinifolium Vill. 



10 E. alpinum L. bl. med korta ell inga skaft, ellipt.—aflånga trubbiga, n. helbräd- 

 dade, glatta. 2f 7, 8, r. säll. hv. blr. — /? rfa^yearpMm.- fröhusen hvitludna Fig Sv B 

 707,f.l. F1.D.322. H.N.f.8, n:o 44. . &. . . 



Fjelltr. (Lpl. — Herjed. Ingml. Tåsjöberget m. fl. st. Medelp. Torp sn: Reuterm. 



Ny^-Var. som föreg., från 8—10 tum hög och n. upprat [E. Hornemanni Reich. 

 ifch Beurl.],^ till ett par tum låg, nedUggande, med IS blr i den uppböjda top- 

 pen; en sådan liten form af denna ell. föreg. art var Linnés ursprungliga E. 

 alpinum. — /:/ E. nutans Schmidt. E. sudeticum Beurl. 



304. CIRCiEÅ Lin. Hexört.|| 



1 C. lutetiana L. bladen eggrunda, glest ^måtandade, n. utan glans; stjelken och blom- 



skaften /m/MÉ?r?a. 2|. 7. ' Fig. Sv.B.586. F1.D.210. H.N.f.l, n:o 41. 

 Lundar, r. (Sk. Hall. Bok. på Skaftölandet. VG. t. ex. Hunneberg på afl'allet till 

 Bursleds gästg. etc. Blek. Åryd. Öl. Halltorp i Högsrum och i kalkflisans djupa 

 remnor vid Resmo; Lökenäs i Glömminge: Sjöstr. Skall enl. ex, i Montins herb. 

 vara funnen vid Söderfälsviken i Angml. [Wikstr.]. — A. Christiansands st. på flera 

 ställen. Bergens st. i Goustalien vid Ous, samt på Borgöen.) 2 — 4 qu. hög, stund, 

 med något hjertlika blad; blomfod. grönt ell. brunaktigt; kronbl. rödlätta. 



2 C. intermedia Ehrh. blad hjertlika, glest ^ro/landade glänsande, med okantade skaft; 



blomskaften finludna. 2^ 7, 8, hv. oli. rödl. blr. Fig. Sv.B.703. F1.D.256. H.N.f.2, 

 n:o 47. 

 Bokskog. (.Sk. ej sälls. t. ex. Gustafs i Hafgårdsskog; södra Åsen; Helsingborg i Pål- 

 köpsskogen; Hallandsås etc. Hall. i Hafslöf. - N. enl. Blytt.) 10 — 15 tum hög; 

 föd. grönaktigt. Föres som var. än till föreg., hvilken den liknar till storlek och 

 blomning, än till följ., som den i anseende till örten är närmast. 



3 C. alpina L. bladen som föreg., med hinnkantade skaft; stjelk och blomskaft glatta 



%. 6, 7. Fig. Sv.B.576. F1.D.1324. 

 Skog. på fukt. st. [Sk. — Lpl. Boh. Uddevalla; Christinedal: Thed.; Strömstad, på Ödön. 

 Öl. — N. till Ost-Finnm.) Dubbelt mindre än de föreg. med både fod. och krona 

 hvita, säll. rödaktiga. 



305. TRAPA Lin. Sjönöt. 



41 T. nalans L. de flytande bladen rutformiga, de nedre findeldta; nötterna med 4 styfva 

 tornar. 6, hv. blr. Fig. Sturm 30 haft. 

 Sjöar, r. (Mell. delen af Smal. i små insjöar bland JSymph. alba. Uppgifven såsom 

 funnen i Hökesjön i LemhuUs sn; Sulegångssjön vid byn Kåksmåla; Fagersjön i 

 Mörtviken, der Lect. Wallman ännu 1829 fann nötterna, ehuru tomma; samt Älm- 

 ten under Baggetorp i Misterhult. Älven Hemsjön, Bosjön. Jalsjön etc. VG. i viken 

 vid Svanö säteri. På 1800talet ej funnen växande.) De flyt. bladen gyttrade, icke 

 olika björklöf, de yttre med blåslikt uppsvällda skaft; blrna små, i bladvecken; 

 nötterna stora som smärre valnötter. 



\ 



