Fam. SenticoscB. 141 



Back. och skog. a. {Sk.—Lpl. — N. till Ost-Finum. - /? Srnål. Ekesjö sn pa Bjäsarps 

 skog, ej langt frän Skurugata.j Bären lösa, saftiga, lätt lossnande från fästet: 

 Smultron. 



2 F. elatior Ehrh. blomskaftens hår horizontalt utstående, för öfr som föree 2l 5 fi 

 .. hv. blr. Fig. H.N.f.6, n:o 48. ' ' g- ^ . ", 

 Ängsback. r. [Sk. — Gefle. Vestml. Värml. Venerstrakten, särd. vid Norselfven. ÖL 



Troligen pä de flesta ställen förvildad, såsom allmänt odlad.) Betydl. större än föreq. 



En del stånd sälta aldrig frukt: i Södml. har förf endast sett den steril. F. 



magna Thuill. 



3 F. collina Ehrh. fodret inböjdl; pistillernas fäste hårigt; blomskaftens hår föga ut- 



stående, bladskaftens utsperrade; bl. SOngrade. 2^ 5, 6, h v. blr. — /? ca/i/cma; fodret 

 långt som kronbl.; stjelken grenad långt ned till vippa. Fig. Sv.B 548 Fl 1)1389 

 H.N.f.6, n:o 49. 

 Torra ställen, back. [Sk. — Norra JJppl. och Vestml. Mälartrakt. ISer. Dalsl. Boh. Sör 

 Edsvik i Tanum: Rect. For. Ö7. Gottl. — N. Skicn; Christiania; Ringerige; Toten 

 etc. — /? Blek. Ronneby.) Bären mer hårda oeh fastsittande vid fästet. Var. 

 med större och mindre blr. — Anm. F. grandiflora Ehrh. med inhöjdt foder 

 samt tilltryckta ell. föga utstående hår hade på blad- och blomskaft odlas och 

 finnes enl. Fries förvildad i Blek. 



319. COMARUM Lin. Krakklöfver. 



1 C. palustre L. bladen 2— 3pariga. 2^ 6, 7, rödbr. blr. Fig. Sv.B.310. F1.D.036. 

 Kärr, a. [Sk. — LpL — N.) Kronbl. mycket kortare än fodret. 



320. POTENTILLA Lin. Fingerört. 

 f Bladen parbladigt delade. 



1 P. fruticosa L. buskstam; bladen 2— 3pariga, med helbräddade småblad. ^6 — 8, g. 



blr. Fig. Sv.B.253. H.N.f.4, n:o 63. 

 Torra st. r. [Öl. södra delen, nedom Thorslun(ia. Vid Göteborg, Gunnebo, förvildad.) 

 2 — 3 fot hög buske. 



2 P. rupcstris L. stjellcen upprat; bladen 2~3pariga, de öfre 3fingr.. småbladen egg- 



runda, djupt sågade, de yttre större. 2|. 7, hv. blr'. Fig. Jacq.A.114. H.N.f.ll, n:o 45. 

 Bergshöjd, bland buskar, r. [Smal. Alsheda sn; Stenberga sn; Skirö och Skede snr. 

 VG. pä de högre bergen; mell. Degeberg och Stola; Åsaka i Vartofta härad etc. 

 Dalsl. Hall. och Boh. mell. Kongsbacka och Göteborg; Uddevalla: P. A. Norden- 

 creutz enl. Thed.) 



3 P. Anserina X. stjelken krypande; bladen mångpariga, med olikstora bladpar; små- 



bladen hsdi^s-sågade; blomskaften / bladvecken, enblommiga. 2i.7, 8, g. blr. Fig. 

 Sv.B. 152. F1.D.544. 

 Betesm. väg. a. [Sk. — VB. nor. del. Jmtl. södra Lpm. — iV.) Bladen merändels 

 hvithåriga, .särdeles på undre sidan, hvilken ofta är silfverhvil. 



ff Bladen fingerdeldta; blomfodret lOkhifvet; kronbl. 5. 



^ Alla bladen 3fingrade. 



4 P, norvegica L. småbladen lancettlika ovala, djupt sågade eller inskurna, under hå- 



riga och gröna; stjelken upptill klvnnedeld; kronbladen icke längre ån fodret. 02) 

 6— 8, g. blr. Fig. FI.D.171 och 1874. H.N.f.3, n:o 45. 

 Torra, stund. fukt. st. r. [Värml. Dal. Geslr. och Helsl. jmnig, spridande sig derifrån 

 sparsamt ända till Blek. och Sk. Boh. Jämtl. och Ångml. VB. Umeå sn. — N. 

 Christiania, särdeles på öarne i fjorden: Österdalen, Hallingdalen, Voss etc.) Ofta 

 2 — 3 quart. hög, med små blr, snart försvinnande rotblad. 



^5 P. gelida C. A. Mey. småbladen omv. eggrunda — rundade, inskuret sågade, n. glatta, 

 under gröna; stjelken uppstigande, fåblommig; kronbl. längre än fod. 2^ 7, g. blr. 

 Fig. H.N.f.l5, n:o 52. 

 Fjellv. [N. Lomsijellen.) Omkring quartershög. 



6 P. nivea L. småbladen orav. eggrunda, vigglika. inskuret sågade, under meränd. hvit- 

 ludna; stjelken uppstigande, med slutl. ganska långa blomskaft; kronbl. som föreg. 

 2^ 7, g. bl. — yg paUidiar: bladen under gråludna. Fig. FI.D.1035. 



