Fam. Senlicosce. 143 



tänder. — /§ hirsuta: småbi, under och i kanten täthåriga. Fig. Jacq. Rar. 3, f.490. 

 F1.D.114. H.N.f.3, n:o 47. 

 Torra ängsback. a. {Lpl.—Värml. och Smal. Boh. nor. delen. Gotll. Öl. icke säll- 

 synt. — N. — '"'' i fjelltrakter.) Större och mer uppstigande än P. verna, ofta med 

 röd sljelk. Eronbl. med en mörkare, brandgul fläck mot basen. Skiljes icke från 

 Pot. verna af Linné. — P. salisburgensis Hwnke. P. alpesiris Hall. d. Yngr. 



14 P. opaca L. hela örten långt mjukhårig; stjelkarne nedliggande; rotbladen 7—5-, 



stjelkbladen Sfingrade; småbladen smalt vigglika, öfverallt sågade; rotbladens tvär- 

 huggna. 2^5,6,g.blr. Fig. Sturm, 17 haft. Fl .D. 1648. H.N.f.l, n:o 51. 

 Sandåsar. [Sk. Käflinge och Lackalänge. Ivetofta, Ärup etc. Blek. nära Skånska grän- 

 sen.) Liten, mångstjelkig, rödaktig, med smalare och hårigare småblad, men för 

 öfrigt lik. P. verna. 



fff Foder meränd Sklufvet och kronblad 4: Tormentilla L. 



15 P. Tormentilla Scop. bladen Sfingrade; stjelkbladen oskaftade med lancettlika, djupt 



sågade småblad, n. handdelda stipler ; sfjelken uppstigande. %. 6 — 8, g. blr. Fig. 

 Sv.B.19. F1.D.589. 

 Betesm. skog. a. [Sk.—Lpl. — N.) Stiplerna stora, djupt delade. — T. erecta L. 



16 P. procumbens Sibth. alla bladen skaftade, med 5 eller 3 småblad; stipl. hela eller 



grundt 2 — 3flikiga; stjelken nedliggande. 2|. 7, 8, g. blr. — ^ mixta Nolte: alla bl. 

 5fingrade; kronbl 4— 5. Fig. FI.D.1217 och 1819. H.N.f.2,n:o 51. 

 Skogväxta betesm. etc. r. [Sk. Röstånga och Torlösa socknar; Dalby och Hellesta; 

 Roslätt; Andrarum; Trollehoim; Pugerup etc. Blek. Carlskrona. Boh. Gustafsberg: 

 T. Krok enl. Thed. Gottl. fordom funnen i en äng vid Vikarfve. — N. på Svanöe 

 i Bergens st. — * Blek. Carlskrona.) Stiplerna små, mest hela; blrna betydligt 

 större än hos föregående. — P. nemoralis Nestl. Torm. reptans L. *, som något 

 liknar P. reptans, har dock vid odling befunnits öfvergå i a. 



321. SIBBALDIA Lin. 



1 S. procumbens L. bladen 3fingrade, med vigglika, i spetsen 3tandade småblad; blrna 



gyttrade. 2^7,8, g. blr. Fig. Sv.B.761. FI.D.32. H.N.f.l5,n:o 53. V 



Fjellv. [Lpl.—Herjed. — N.) Blrna ganska små på korta, slutl. förlängda grenar 

 från roten. 



322. GEUM Lin. Kummer. 



1 G, hispidum Fr. hela växten sträfhårig; blrna uppräla, med omv. eggrunda kron- 



blad längre än fodret; småfrukternas spröt längre än de mycket långhåriga mär- 

 kena; stjelkbladen parrfeWto. 2^7, g. blr. Fig. Reich.t.3. H.N.f.5, n:o 53. 

 Buskväxta st. r. [Hall. Varberg och Karup. Blek. Carlskrona på Saltö. Gastaskär etc. 

 Smal. Klöfdala i Järeda sn; Tjustgöl och Svinskär i Misterhult; Vestervik; Loda 

 skärgård; Hagstaviken i Vesterum sn. ÖG. Gr) t sn i skären, t. ex. på Fångö och 

 lilla Alö enl. Kindb.) Rotbl. hos alla arterna lyrformigt parbladigt deldta; änd- 

 fliken hos närv. art parklufvet inskuren, hos de öfr. meränd. 3 flikig. — G. ur- 

 banum /? Wg. 



2 G. urbanum L. mjukhårig; blrna uppräta, med omv. eggrunda kronblad, sällan 



längre än fodret och utan märklig klo: småfns spröt som föreg. med småhåriga 

 märken; stjelkbladen Sdeldta sågade. 2^ 6, 7, g. blr. — /? hirtum: mer hårig; kronbl. 

 längre än fodret. Fig. Sv.B.94. F1.D.672. 

 Buskväxta st. a. [Sk.—Helsl. Dal. Öl. Gottl. — N. till Nordl. — /? Hall. Göteborg 

 på Danmarks Lilja.) /3 G. hirtum Wahlb. 



■ 3 G. intermedium Ehrh. blrna något lutande; kronbladens skffva rundad, med kort 

 klo; föT öh. som föreg. 2^ 6, 7, g. blr. Fig. F1.D.1874. H.N.f.6, n:o 50. 

 Buskväxta st. [Sk.—Helsl. Tuna sn. Vestml. Värml. Dalsl. Boh. Strömstad; Vinga 

 ra. fl. st. Öl. Runsten etc. Gottl. Hessle i Fleringe. — N. Christiania; Trondhjem; 

 trol.| flerestudes.) En tydlig hybriditet af G. urban, och rivale, än närmande sig 

 mer den förra, än den sednare, hvarföre den af en del förf. föres som afart än 

 till den ena, än till den andra. 



4 G. rivale L. blrna lutande; kronbladen af fodrets längd, med utdragen klo; småfns 

 spröt af de långhåriga märkenas längd; stjelkbladen Sdeldta. 2^ 5, 6. Fig. Sv.B. 

 231. F1.D.722. 



