Fam. DrupacecB — Papilionacem. 145 



frukter; bladen lancettlikt omv. eggrunda, finsågade, n. qlatta. 1j 5, hv blr Fie Sv B 

 151. FI.D.926. . y j ^ 8- r.». 



Back. (Sk.—Uppl. Veslml. Värml. Ölmehärad. Dalsl. Boh. Öl. Gotll. — N. södra 

 del.) Blr på bar qvisl, dock stundom med något utvecklade blad: var. cowtanea 

 Frukt, likna stora daggblå bär: Slån. Tornarne, ofta 2 tum långa, uppkomma, 

 likasom hos föreg., af blommande sidoqvislar. 



ff Blr 1— flera i flock e!l. klase, i förra fallet med långa skaft; frukten utan 

 daggöfverdrag, med klotrund sten: Cerasus Adans. 



f4 P. Cerasus L. blrna i n. oskaftad flock; bladen ovala spetsiga småsåqade öfverallt 

 glatta, ulan glandier på skaftet. t, 5, hv. blr. Fig. E.B.706. ' 



Odl. och förvildad, r. [Sk. Hall. Smal. Visingsö; samt här och der upp till Gestr.) 

 Bladen fasta och släta; fr. svartbrun: Kersbär. — Cer. acida Barkh. C. vulga- 

 ris Mill. 



5 P. avium L. blrna i oskaftad flock; bladen eggrundt ell. omv. eggrundt ovala, med 



smal spels, olikformigt grofsågade, med undre sidans nerver finhåriga; bladskaften 

 nära skifvan 2glandlade. *» 5, hv. blr. Fig. Sv.B.205. FI.D.1647. 

 Skogsäng, mest i bergstr. r. [Sk. Kullaberg; Helsingborg; Trolleholm; Häckeberga etc. 

 Blek. Ronneby.^ Smal. Ekesjö, Skurugatan; mell. Jönköp. och Grenna; Husqvarna- 

 bergen, samt på Norrlandet vid Vestervik. ÖG. Gibberud i Rumskulla sn; Linkö- 

 pings djurgård: J. A. Braun. Stockh. Djurgården m. fl. st. Vestml. på Hallingen: 

 A. M. Troilius. Värml. på Lurön. Dalsl. Dalskog sn. VG. Billingen, KinnekuIIe 

 etc. Boh. mell. Strömstad och Tistedalen; Tanum sn, Klefva vid stranden: Rect. 

 For. etc. Hall. Österö. Gotll. i När sn. — N. Arendal; Eger; Svanöe i Bergens 

 stift.) Bladen stora, tunna och ojemna; frukterna röda ell. svarta, kallade Fogel- 

 bär. — Cer. avium Mönch. 



6 P. Padus L. blrna i utdragna, något slaka klasar; bladen ovala hvass-sågade, med 



1—2 glandier vid basen, t, 5, h v. blr. Fig. Sv.B.121. F1.D.205. 

 Skogsäng, a. [Sk.—Lpl. — N. till Ost-Finnm. Tanaelv.) \Frukterna svarta: Häggbär. 



62 Fam. PAPILIONACEiE Un. Krona fjäril-lik. Frukt balja. Fröhvite 0. 



1 Flocken Viciese. 9 ståndare samväxta, en fri [diadelphiska]. Baljan enrummig. 

 Hjertblad tjocka. [Örtbladen parbladiga utan uddblad, oftast med klänge.] 



326. PISUM Lin. Ärter. 



1 P. arvense L. blomskaften 1 — 2blommiga: bladen 1 — 2pariga; stipl. groft hvassnag- 



gade; fröen ojemna fläckiga. 7, rödviol. blr. Fig. Sturm, 4 haft. 

 Akr. etc. [Sk.— Gestr. Ångml. Vestml. Värml. — N. till Trondhj.) Den. eg. vilda: 

 P. arv. infeslum Fr. är till alla delar mindre än de odlade gråärterna: var. 

 cereale Fr., hvilka äfven ofta förekomma bland säden. 



327. LäTHYRUS Lin. Vial. 



f Sljelken med 2 vingkanter. 



1 L. sylvestris L. blomfodrets 4 öfre tänder n. likstora, bredl syl-lika; bladen enpariga, 

 med vingkanlade skaft och lancettlika småblad; stiplerna icke bredare än stjelken; 

 fröärret omgifvande halfva fröet. 2^ 7, 8, r. blr. — * plalyphyllos Betz. bladen ellip- 

 .. tiska— aflånga. Fig. F1.D.325; * 785. Sv.B.254. H.N.f.l2, n:o 55. 

 Angsback. [Sk. — Gefle. Hclsl. Bergsjö sn. Storön i Kyrksjön. Angml. Dal. Värml. 

 Dalsl. Öl. Gotll. — * Sk. Kullaberg; Ramåsa. Smal. Kalmar, vid Skälby. ]Ser. 

 Hallsberg sn, Skäleklinf. Hall. Karup. Boh. Lilla Edet: Vingaö; Musön i Tanum; 

 Otterö; Styrsö etc.) Småbladen sma'a, svärdlikt spetsade; hos * mer aflånga, 

 vanl. trubbiga med en liten udd, var. från f — H 'ww breda: L. latifolius L.FLSu. 

 L. intermedius Handb. ed.3. 



Eartman, Skandinaviens Mora (9:de uppL)« 10 



