146 8 K). BOSIFLOB^. 



2 L. heterophyllus L. fodrets 2 öfre tänder mycket kortare och bredare än de öfriga, 



trubbiga med udd; bl. 1 — 2pariga, med bredt vingkantade skaft och elliptiskt lan- 

 cettlika småblad; stiplerna meränd. bredare än stjelken; fröärret till gdel omgifvande 

 fröet. 2^7,8,r.blr. Fig. H.N.r.4, n:o 62. 

 Steniga lundar, r. {Småi Wissefjerda ; Kalmar; Hagelsrum och Lockebo i Målilla sn; 

 vid Krigsdala presfg; Skureda i Lommaryd etc. ÖG. vest. Harg; Tirserum etc; Mo- 

 tala sn nedom Hålberget. Ner. Hökerkulla äng; Snaflunda etc. VG. vid de större 

 bergen; vid Grimstorp och Grimmerstorp i Sandhem sn. Boh. Koön: Rect. For. 

 Golll. Martebo i Prestängen.) Lik L. platyphyll. 



3 L. palustris L. fodertänd. som föreg. spetsiga; bladen 2- Spariga med lancettlika— 



jemnbreda småblad och ovingade, ofvanpå kölade skaft; stipl. af stjelkens bredd. 

 Ti. 7, 8, r. blr. Fig. F1.D.399. 

 Våta äng. {Sk.—VÉ. Neder-Calix: Reuterm. och Dal 01. Gottl. — N. till Ost-Finnm.) 

 Var. med \ tum till 2 linier breda småblad. 



ff Stjelken 4kantig, n, o vingad. 



4 L. tuberosus L. bladen enpariga; småbladen aflånga, ell. något omv. eggrunda, trub- 



biga; de öfre fodertänderna breda, n. triangulära. 2^ 7, 8, r. blr. Fig. Sv.B.382. 

 F1.D.1463. H.N.f.l,n:o50. 

 Åkr. äng r. [Sk. Krageholm; Glömminge vid Spjutstorp; mell. Dalby och Bonderup 

 vid Lunnarp; Christianstad. ÖG. vid Åby i Horns sn. Södml. Aspö sn, Skärs äng; 

 Vibyholm. Slockh.' vid Ulfsunda; Näsby i Täby sn. Vppl. Sjö slott, ymn.) Rottå- 

 gorna bära tumslånga ätliga knölar, hvarföre växten fordom blifvit odlad och 

 trol. förvildad. 



5 L pratensis L. blad som föreg.; småbladen lancettlika spetsiga; alla fodertänd. syl- 



spetsade. % 7, 8, g. blr. Fig. Sv.B.49. F1.D.527. . 

 Ang. a. [Sk.—VB. Umeå. Jmtl. 01. Gottl. — N. till Finnm. Tromsöe.) Var. med 

 bredare och smalare småblad, glatt och hvitluden. 



6 L maritimus Big. bladen 3—8pariga, med ovala småblad, stora n. hjertlika stipler. 



2i. 7, 8, r. blr. Fig. F1.D.338. H.N.f.2, n:o 50. 

 Grus. hafsstr. r. (F^. Neder-Calix skärg.: Reuterm. — Helsl. Hudiksvall. Södml. 

 Landsort; Muskön; Ålön etc. Sk. Boh. Strömstadstrakten; Tanum sn, Pinnö: Rect. 

 YoT. — N. till Finnm.) Var. glatt och mer ell. mindre hårig. — Pisum L. 



328. ÖROBUS Lin. Gökärter. 



1 O. vernus L. stjelken enkel, nedtill trubbigt 4kantig, upptill Skantig; bladen 2—4pa- 



riqa, med eqqrunda långspetsiga småblad, hälft pil-lika spetsiga stipler, merändels 

 fcoWe än bladskaftet. 2^ 5, r. ell. viol., säll. hv. blr. Fig. Sv.B.640. F1.D.1226. 

 Lund. [Sk.—Ingml. och Jäinll. Boh. Öl. Gottl. — N. upp till Lysöen i Trondhjems 

 stift.) Småbladen ofta tumsbreda. - Lathyrus Wimm. 



2 O. tuberosus L. stjelken vingkantad; bladen 2~4pariga, med smalt lancettlika— 



elliptiska sniåblad; stiplerna hälft pil-lika spetsade, meränd. längre än bladskaftet. 

 i^. 5, 6, purpurr. eller viol. säll. hv. blr. — /? tenuifolius: småbladen smala, n. jemn- 

 breda. Fig. F1.D.781. 13 H.N.f 5, n:o 49. 

 Ängsback. a. {Sk.—Ingml. och Dal. Öl. Gottl. — N.) Småbladen hos a meränd. 

 trubbiga. — Lathyrus macrorhizus Wimm. 



3 O. niger L. stjelken upprat, grenig; bladen 5—8pariga, med bredt lancettlika små- 



blad, lancettlika sylspetsade stipler. 2^ 6, 7, purp. blr. Fig. F1.D.1170. 

 Ängsback. {Sk.—Uppl. Vestml. Ner. Gölhlunda, Glanshammar etc. Värml. Dalsl. Öl. 

 Gottl. — N. till Bergen.) Stundom alnshög. Svartnar gerna torr; baljorna långa, 

 mångfröiga. — Lathyrus Wimm. 



329. VICIA Lin. Vicker. 

 f Klasar mångblommiga, långt skaflade. 

 * Bladen få-[högst 5-] par i ga. 

 ! V. pisiformis L. bladen 3— Spariga, småbladen hjertlikt eggrunda trubbiga, nedersta 

 paret fåstadt utan skaft tätt vid stjelken; pist:§ märke öfveralll finludet. 2|. 7, grön- 

 gula blr. Fig. Sv.B.608. H.N.f.5, n:o 48. 



