150 8 Kl. ROSIFLOR^. 



hjem i Stuedalen på Yäkterhögarne etc. Ramfjellet; Tronljellel; Dovre.) Ph. alpina 

 L.FLSU. 



336. OXnROPIS DC. Uddköl. 



1 O. pilosa DC. stjelken täckt af långa mjuka, n. horizonlalt utstående hår; bladen 



mer än lOpariga, med lancettlika ell. aflånga, meränd. spetsiga, på båda sidor ludna 

 småblad, lancettlika stipler: balj. uppräta trinda spetsiga håriga. 2^ &, 7, ljusgula 

 blr. Fig. Jacq.A.51. H.N.f.6, n:o 36. 

 Torrra st. r. {Smal. östra del. ÖG. Omberg pä klippor mot Vettern; Högby sn. vid 

 Skogssjön. Gottl. Vestergarn, Skansholmen; Väskinde sn, vid Bredsunds fiskläge; på 

 hafsstr. norr om Skälsö; Öfversteqvarn etc.) Golll. exempL hafva den vanligen 

 uppräta, 8 — 10 tum höga stjelken sällan quartershög, oftast nedtryckt, stängel- 

 formig. — Astragalus L. Phaca Wg. och Handh. ed.3. 



2 O. lapponica Gaud. stjelken ganska kort, grenig, tilltryckt hårig; bladen omkr. 10 — 



12pariga. med lancettlika spetsade gråludna småblad; balj. nedböjda, n. cylindriska 

 oskaftade. 2^7, blåröda h\r. Fig. Wg.Fl.L.t.l2,f.3. H.N.f.5, n:o 47. 

 Fjellv. r, {Tor7i. Lpm. Käbdåvanka; Nuljalaki vid Torn. träsk. Lul. Virihjaur, Lill- 

 thoke. Jolli etc. Pit. Acharis fjell; Tjidtjak. Herjed. Midtåkläppen; Axhögen etc. 



— N. Finnm. Tjatsa, ofvan Lyngen. Kaafjorden och Senjen. Saltdalen; Dovre; Lom 

 etc.) Liknar mest Aslrag. alp. med fingerhöga klas-skaft. men har mindre och 

 färre blr; bladen stund, nära glatta ofvanpå. — Ph. montana Wg.Fl.L. Phaca 

 Wg.Fl.Su. och Handb. ed.3. 



3 O. campestris DC. stängeln uppstigande, med glesa, utstående hår; bladen mångpa- 



riga, med spetsade silkesludna smållad; blomskärmen kortare än blomfodret; balj. 

 uppräta, eggrunda aflånga, uppblåsta mjukhäriga. 2/. 6, 7. -- /3 sordida: blrna 

 gula med viol. ell. blå fläckar, stund, rent blå; fodertänderna mer jemnbreda och 

 längre än hos a. Fig. E.B.2522. H.N.f.3. n:o 38. /? F1.D.1041. E.B.466. H.N.f.lO, 

 n:o 50. 

 Torra st., fj i fjelKr. r. {Sniål. mellan Järeda och Klöfdalasåg; mellan Fröreda och 

 Prestnäs; Målilla sn vid Arena. Ö^. ymnig på Landtborgarne och Alfvaren, samt 

 nära stränderna: Sjöstr. — /? N. Finnm. Skuggevare i Tana och längsefter norra 

 sidan af Varangerljord, ymnig.) Blrna hos a gula; balj. n. 2rummiga, uppblåsta, 

 på Öl. ex. 3 — 4 gånger längre än sprötet, ehuru mer eggrunda än hos p, hvilket 

 dock torde variera. — Phaca Wg. och Handb. ed.3. i? Aslrag. uralensis L.Fl.Su. 

 och Herb. A. sordidus W. 



4 Flocken Trifoliese. Stån<l. diadelphiska. Balja enrimun. Hjertblad tunna. 



[Örtblad 3fingrade.] 



337. TETRAG0N6L0BUS Scop. Kantbalja. 



1 T. siliquosus Roth: blomskaften enblommiga; blomskärmen lancettlika. 2f 6, 7, g. blr. 



— /? marilimus: bladen glest hårkantade. Fig. Jacq.A.361. H.N.f.l, n:o 48; /? f.4, 

 n:o59. Sv.B.448. F1.D.800. 



Fukt. st. och hafsstr. r. [Sk. Benestad pä kalkbackar vid bäckarne. Smal. Kalmar 

 enl. Sjöstr. Öl. Borgholm; Sörby i Gärdslösa sn etc. — N. Lofoden vid Kunnen. 



— /? Hafsstr. Sk. på Hven. Blek. Smal. Värnanäs: Scheutz; Kalmar; Örö; Tjust 

 t. ex. Gränso. Öl. Gottl.) Har sljelk, blomfoder och bladens undre sida håriga. 



— Lotus L. ^ L. maritimus L. 



338. LOTUS Lin. Gigelsärler. 



1 L. uliginosus Schk. stjelken n. upprat; blomhufvuden 6 — 12blommiga; fodertänderna 



före b omn. utsperrade; småbi, och stipler eggrunda ell. ovala; baljorna raka jemn- 

 breda, ut- ell. nedböjda. 2^6,7. g. blr. Fig. F1.D.1521. H.N.f.15, n:o 56. ,. 

 Fukt. st. r. [Skånska slätten vid stränder. Smal. Vestervik: Scheutz. ÖG. Kärna 

 sn. Södml. Stigtomta sn. Hall. vid Laga-, Löje- och Nissa-ån. Gottl. St. Carlson. 



— N. Brevig.) Större och mera upprat än följ.; stjelken lydl. ihålig. — L. ma- 

 jor Sm. 



2 L. corniculalus L. ncdliggande; blomhufv. 2~6blommiga; fodertänd. före blomn. 



rakt framstående; för öfr. som föreg. 2^ 5, 6, g. blr. - /? crassifolius: bladen köt- 



