154 8 Kl. ROSIFLORiE. 



/? öl. Gotll. m. fl. st.) Har nästan helbräddadc småblad, axen ofta utan skärm; 

 blomfodren n. glatta, med håriga tänder. {3 tages ofta för T. alpestre. — T. flexu- 

 osum Jacq. 



13 T. alpestre L. stjelken rak; blomhufvuden klotrunda, tvänrie tätt sittande inom sam- 

 ma skärm; fodrets nedre tand 2—3 gånger längre än fodret; småbladen smalt lan- 

 cetUika; stiplerna uddspetsade håriga. 2^ 7, 8, r. blr. Fig. Jacq.A.433. F1.D.662. 

 .. H.N.f.l3,n:o62. 



Ängs- och skogsback. r. {Sk. i synnerhet södra delen. Af Prof. Fries tagen vid Har- 

 lösa; äfven funnen vid Roslätt och Kullaberg. Hallandsås? Gottl.?) Blomhufv. synes 

 före blomningen fullt med långa borst,: mycket längre än de outslagna blrna, 

 härrörande af fodrets ofvannämda långa tand. 



5 Flocken d-enisteae. Stånd, monadelphiska. Balja enrummig. Hjertbl. tunna. 

 [Örtblad van!. 3fingrade ell. enkla.] 



342. SAROTHaMNUS Wimm. Hare-ris. 



1 S. scoparius Koch: bladen enkla och 3fingrade, med aflånga småblad; grenarne kan- 

 tiga, utan taggar, t, 6. Fig. Sv.B.421. FI.D.313. 

 Torra st. r. [Sk. Engelholm, Höja; Söfde; mellan Ivetofta och Gualöf; Torup etc. 

 Hall. Gåsevadsholm. VG. på en ö i Venern; Göteb. mellan Elfsborg och staden. 

 Boh. Gunnebo, Fässbergs sn. Smal. Nottebäck; Asheda sn. Stockh. nära Rydbo- 

 holm. — N. Mandal, införd med ballast.) 2—5 fots buske med stora gula blr, som 

 ofta bilda rika klasar. — 5. vulgaris Wimm. Spartium L. 



343. GENISTA Lin. Ginst. 



1 G. germanica L. stammen med sammansatta taggar; blomgrenarne oväpnade, jemte 



de lancettlika bladen långhåriga; blomklasarne i toppen, med omärkl. blomskärm; 

 baljan iuden. ^6, 7, g. blr. Fig. Sv.B.547. F1.D.1826. H.N.f.J3. n:o64. 

 Bland Ljung, r. [Hall. mellan Fostaby och Enslöfs färjställe, vid Hålvägen på venstra 

 vägkanterna, då man kommer från Fostad; Mikedala berg i Vapnö socken. Daisl. 

 på en ljungbacke nära Sunnanå i Holms sn.) 



2 G. tinctoria L. stammen oväpnad, med uppräta trinda och upphöjdt strimmiga gre- 



nar, jemte de lancettlika bladen nästan glatta; blomklasarne i toppen, med skärm 

 vid blrna; baljorna glatta. ^ 7, 8, g. blr. Fig. Sv.B.451. F1.D.526. H.N.f.5, n:o 46. 

 Betesmark, r. [Hall. Halmstad, vid Slottsmöllan; Enslöf etc. VG. mellan Börstorp 

 och Slättervalla; på en höjd i Malma på Hunnebergssidan; Lyrestads prestgård i 

 Nordängen; på kanalbankarne nära Sjötorp, m. fl. st.) En half aln hög buskväxl. 



3 G. pilosa L. stammen oväpnad, nedliggandc, knölig; bladen lancettlika, mot spetsen 



bredare, på undre sidan jemte kronan silkeshåriga; blrna 1, eller flera tillsam- 

 man, på grenarnes sidor, närmade till klasar i dessas topp; baljorna småludna. ^5, 

 6, g. blr. Fig. Sv.B.678. F1.D.1225. H.N.f.l, n:o 46. 

 Ljunghedar, r. [Sk. mell. och norra del, samt södra Hall. ymnig. Smal. Femsjö, vid 

 Elmas; Vrå.) Några tum stor, nedtryckt buskväxt. 



344. ULEX Lin. Gultörne. 



fl U. europceus L. foderbladens tänder n. omärkliga, samstående; skärmbladen eggrunda 

 utstående: smågrenarne uppräta. t) 5 — 8, g. blr. Fig. F1.D.608. 

 Sandfält, r. [Sk. vid Torup bland Spartium, fordom sådd; stundom införd på ballast- 

 platser, såsom vid Vestervik och Visby.) 



345. ONöNIS Lin. Puktörne. 



1 O. campestrisKoch & Ziz. stjelken upprat, ell. uppstigande, skiftevis på en sida 

 tydligare hårig, taggig af nedtill parvisa tornar; småbi. n. glatta, aflånga; blrna 

 mest ensamma, i bladiga klasar; balj. eggmnda, icke kortare ån (odret. 21.6,7, 

 r.blr. Fig. E.B.682. H.N.f.lO, mo44. 

 Torra äng.^ [Sk. Limhamn och på stranden nedom Edenryds gästg.; Lund, flerestädes; 

 Ystad, på fl. st.; Oppmanna. Gottl. Visby gamla hamn. — N. Arendal; Christiania.) 

 Stjelken mer träaktig än hos följ., öfyerallt småluden, med en sida långhårig; 

 de långa tornarne hafva vanl. en mindre tom ned vid sidan; bladen smalare 

 och mera glatta. — O. spinosa Koch. Syn. O. antiquorum Lin. herb. 



