158 9 Kl. CEHTRIFLORJS. 



Fjellv. r. {Torneå träsk. Lul. Lpm. Virihjaur etc. Pil. Lpm. Tjidtjak. — N. Finnm. 

 på Goskevare och Sakkavare i AIlen-Talvfg past. Gudbrandsdalen, Lomseggen på 

 sidan åt Bäfverdalen.) Några få tum hög huskväxt, uppskjutande blott qvistarnes 

 topp med blad och blr öfver jordytan. Ståndarne 5 eller 10, längre än kronan, 



— Azalea L. 



358. LEDUM Lin. Squattram. 



1 L. palustre L. bladen jemnbreda — aflånga, med tillbakavikna kanter, under brun- 

 ulliga. t> 6, hv. blr. — /9 d^7a«a<Mm.• bladen aflånga. Fig. Sv.B.18. F1.D.1031. H.N. 

 f.l5, n:o57. 

 Tufviga skogskärr. (Lpl. — Sk. Öl. nor. del: Sjöstr. Gottl. — JV.) Alnshög buske, med 

 blr i tät flock, [i har dubbelt bredare blad än den vanliga^ men ej så ovala som 

 L. grönlandicum Retz. 



3 Flocken I*yx"olacese. Frukt fri. Frön omgifna af ed aflångt hylle. 

 359. P*ROLA Lin. Vintergrön. 



f Strängarue syl-lika; knapparne utan skiljda horn; stiftet utdraget. [Blr i 

 klase.] 



1 P. rotundifolia L. blrna vidöppna, i rak mängblommig klase; foderflikarne lancett- 



lika frånböjda; stiftet nedböjdl, längre än kronan; bladskaften, af de rundade bla- 

 dens längd. 2^ 7, 8, hv. blr. Fig. Sv.B.304. F1.D.1816. 

 Skog. a. [Sk. — Lpl. — iV. till Ost-Finnm.) Bladen 1^ tum långa. 



2 P. chlorantha Sw. blrna vidöppna i böjlig klase; foderflik. triangulära tilltryckta; 



bladen kortare än deras skaft; stift som föreg. 2|. 7, 8, blekg. blr. Fig. Sv.B.453. 

 F1.D.1693. H.N.f.13, n:o 65. 

 Barrskog. {Sk. — Ångml. och Jämll. Boh. Oroust, i Svineviks skog: Thed. Öl. Gottl. 



— N. till Trondhj.) Bladen knappt 1 tum i diam. 



3 P. media Sw. blrna hälft klotrunda, något slutna, i cylindrisk klase; stiftet rakt, 



\iori utskjutande; bladen rundRde. 2^ 7, 8, hv. blr. Fig. Sv.B.311. Fl.D.llO. H.N.f. 

 9, n:o 56. 

 Skog. r. [Sk. — Helsl. Ångml. Skog sn, Gallsättsbölen. Jämtl. Dal. Vestml. Värml. 

 Gottl. — N. Christiansands och Bergens stift. Molde. Solöer på Tellemarken. Finnm. 

 Renöe.) Har dubbelt större blr än följ. — P. rotundifolia Fl.D. 



4 P. minor L. blrna n. klotrunda tillslutna, med rakt, inneslutet stift; för öfr. som 



föreg. 2^.7,8. Fig. Sv.B.550. F1.D.55. E.B.2543. 

 Löfskog. etc. {Sk. — Lpl. — N.) Blrna hv. ell. rödlätta, smärre än hos föregående 

 arter; bladen stund. n. ovala. Fig. i Sv.B. dålig. — P. rosea Sm. 



5 P. secunda L blrna aflånga, i ensidig klase; stiftet rakt, betydl. längre än kronan; 



bladen ovala spetsiga finsågade. 2^ 7, 8. Fig. Sv.B.566. F1.D.402. 

 Skog. a. {Sk. — Lpl. — N. till Ost-Finnm.) Blrna grönaktigt hvita. 



ff Ståndarknapp. med 2 dislincta från hvarandra böjda horn vid basen; stiftet 

 långt: Moneses Sal. 



6 P. uniflora L. stjelken bärande en enda, nedböjd blomma; bladen hvass-sågade. 2j^7, 



hv.blr. Fig. Sv.B.176. F1.D.8. 

 Fukt. skog. {Sk. — Lpl. — iV.) Fingerhög; blomman välluktande; frukten upprat. 



— Chimaphila Fr. S. V. Se. Mones. grandi flor a Salisb. 



fff Sträng, nedom midtcn rundadt vidgade; stiftet omärkligt. 



7 P, umbellata L. blrna 3 — 6 i flock; bladen vigglika, ofvan midten sågade. 2f ^ 8, 



rödl. blr. Fig. Sv.B.27. F1.D.1336. 

 Barrskog, r. {Sk. Baldringe. Smal. — Helsl. och Dal. Värml. Dalsl. Boh. Hall. Halm- 

 stad. Öl. Gottl. — N. Dramsfjordon n^ell. Hurum och Holmsboe; Ulderud; Christi- 

 ania.) Omkr. quartershög buskvuxl; bladen n. kransvisa, trubbiga ell. kortspet- 

 siga. — Chimaphila Nult. 



360. MONöTROPA Lin. Gultopp. 



1 M. Hypopitys L. blomklasen i yngre tillstånd nedböjd; sidoblrna med 8 ståndare. 



