162 9 K.I- CENTRIFLORiE. 



Fukt. äng. r. [Sk. Vegeholm; Dufeke; Hurfva; Krageholm etc. Hall Haslöf. Blek. 

 Siltorp. Smal. Vexiö, vid Tufvan; Stenbrohult: Öhrs kyrkogård: Cand. Engdahl enl. 

 Scheulz. Vestml. Vesterås, nära Carlberg. Stockholm, vid Byströms villa; Lill-Sikla 

 och Skuggan.) 



2 P. viviparum L. axet qjlindriskt; bladen jemnbreda— bredt lancettl.. åt båda ändar 



spetsiga, med tillbakavikna kanter. Of 6, hv. ell. rödl. blr. — /3 alpinum: med bre- 

 . dåre, stund. n. ovala blad. Fig. Sv.B.336. F1.D.13. 

 Äng. a. [Lpl.—Smål. Sk. Lärkesholm och Bjersgård. Boh. Strömstad; Uddevalla, vid 



Risån: Christinedal: Thed. — N. — p \ fjelltrakter.) Axet blommar först nedtill 



och sätter små knopplökar i stället för frukt. 



ff Sfjelken vanl. gr en i g, med bladlösa ax i toppen; stift 2-3, meränd. nedtill 

 samväxta: Persicaria Gcertn. 



* Axen tjocka, tätblommiga. 



3 P. amphibium L. ståndarne 5; axet ensamt, med glatt skaft; bladen aflånga med 



något hjerllik bas. 2^ 7, 8, Ijusr. blr. - a aquaticum: bladen flytande, glatta; stånd, 

 längre, pist. icke längre än hy Het. — /? terrestre: upprat; bladen från bredare bas 

 lancettl. spetsiga: stånd, kortare, pist. längre än hyllet. Fig. F1.D.282. 

 a i, /ff vid vatten etc. {Sk. — Lul. Lpm. Råneåelf mellan Gellivare och Jockmock. — 

 N. till Ost-Finnm.) 



4 P. lapathifolium L. stånd. 6; stiften vid basen något hopväxta; axen flera med slräf- 



prickiga skaft; bladen eggrunda — bredt lancettlika; stipelslidorna med inga ell. 

 korta hår i kanten; nötterna på sidorna intryckta. 7, 8, blekg. ell. rödl. blr. — 

 /? nodosum: med smalare ax, smärre blr, mycket uppsvällda stjelkleder. — y inca- 

 num: bl. under gråakt. och vanl. hvilludna; stipelslid. hårbräddade. Fig. Reich. f. 

 688, /? 689. H.N.f.4, n:o 69, 70; /? 71, 72; y 73. 

 Odl. st. etc. a. {Sk.-~Lpl. — N. — y Sk. — Gestr. Vestml. och Värml. Boh. Öl. 

 Gotll. — N.) Bladen ofta på midten tecknade med en brun fläck. — p P. nodo- 

 sum Pers. y P. incanum Schmidt och ed.8. 



5 P. Persicaria L. stånd. 6; stiften n. till midten hopväxta; axen flera, med glatta 



skaft; stipelslid. kantade med långa hår; bladen lancettlika glatta, under föga ble- 

 kare; nötter dels plattade, dels 3kantiga. O 7, 8, r. ell. hv. blr. Fig. F1.D.702. Reich. 

 f.684. H.N.f.4, n:o 74 och 75; f.lO, n:o 57. 

 Fukt. st. strand. [Sk.—Medclp Dal. Värml. och DalsL, mest i Venerstrakten. Boh. 

 Öl. Gotll. — N. upp till Finnm.) Var. i storlek från att täfla med P. lapathif. 

 [H.N. 10, 57] till fingerhög och späd som P. minus Huds. [f. 4, n:o 75]. Mär- 

 kena i ett mindre antal blr 3:ne; dessa gifva de Skantiga nötterna. — P. bi- 

 forme Wg. 



^^^ Axen smala, gles blommiga; stånd. 6.^ 



6 P. mite Schrank: hyllebladen ulan glandier; stiften hopväxta n. upp till märkena; 



bladen utdraget lancettlika— jemnbreda platta; stipelslid. långt hårbräddade. 07 — 9, 

 r. ell. hv. blr. — * minus Huds. mindre; bladen n. jemnbreda; nötterna dubbelt 

 smärre. Fig, Reich.f.686. H.lV.f.4,n:o76; f.7,n:o56. /? F1.D.2230. H.N.f.4, n:o 75; 

 f.ll,n:o53. 

 Fukt. st. r. {Sk. — Helsl. Delsbo vid Långsbo-ån. VB. Neder-Calix sn, på Fahles-ön: 

 Reuterm. ker. Göthlunda sn, Nannbergaviken och vid Locknäs. Vestml. Värml, 

 Öl.) Var. som föreg., men utmärkt af sin vekhet, tunna blad och smala, vanl. 

 glesa ax; lätt skiljd från följ. genom sin milda smak. — P. laxiflorum Weihe. 

 * P. mite * strictum Fr. 



7 P. Hydropiper L. hyllebladen glandelprickiga; stiften vid basen hopväxta; bladen 



lancettlika vågiga, med borstbräddade stipelslidor. 8, 9, gul. ell. rödakt. blr. Fig. 

 Sv.B.424. FI.D.1576. 

 Diken etc. a. {Sk.— VB. — IS.) Bladen hafva en brännande bitter smak; hyllet 

 ofta 4deldt. 



fff Blommorna 1 — 4, i bladvecken eller i bladiga ax; stiften fria: Ävicu- 

 laria Meisn. 



8 P. aviculare L. stånd. 5 — 8, stjelken meränd. nedligg. och grenig med sargade stipel- 



