Fam. Polygonem. I53 



slidor; bladen lancetllika- ovala, i kanten sträfva, ådriga; nötterna finprickiga, d. 

 utan glans. © 5—10, hv. ell. rödl. bir. — ^ nanum: liten, enkel upprat, med n. jemn- 

 breda blad. — ;' ereclum: upprat: bladen aflånga — ovala. Fig. Sv.B.406. FI.D.803. 

 Odl. och trampade st., strand, a. {Sk. — Lpl. — iV. till Ost-Finnm.) Var. i hög grad, 

 från ett par tum hög och upprat, till alnslång, risaklig och nedliggande. 



fiff Sfjelken slingrande; blomklasar i bladvecken; stiftet enkelt, med 3knö- 

 ligt märke; ständ. 8: Tinearia Meisn. 



9 P. Convolvulus L. stjelken kantig; bladen hjertUkl pil-lika, spetsade; blrna i ut- 

 dragna glesa klasar; hyllebladens rygg trubbig; nötterna finprickiqa, utan glans. 

 7. Fig. F1.D.744. 

 Odl. st. a. {Sk.— Lpl. — iV. till Finnm. Alten.) Enskildta blomskaften kortare än 

 den invändigt hvita, utv. gröna blomman. — Fagopyrum Lilja Sk.Fl. 



10 P. dumetorum L. stj. n. trind; hyllebladens rygg hinnvingad; nötterna släta och 

 glänsande; för öfr. som förrg. ©7. Fig. FI.D.756. H.N.f.13, n:o 67. 

 Skogsback., svedjeland. (Sk.—Ingml. Pit. Lpm. Ischjak. Värml. Venerstrakten. Dalsl. 

 Boh. Öl. - N.) Blomskaft af den med hvita hinnkanter försedda blommans 

 längd. — Fagopyrum Lilja. 



370. RUMEX Lin. Syra. 



f Alla eller de flesta blrna 2könade: Lapalhum Tournef. 



'*■ De 3, frukten inneslut, hyllebladen^j smalt rutformiga, långtandade. 



1 R. maritimus L. blomkransarne tättsiltande ; de 3 hyllebladen grynbärande, med 



borsllika tänder längre än hvllebladets diameter; örtbladen n. jemnbreda. T) 7, 8. 

 Fig. Sv.B.706. F1.D.1208. H.Kf.l, n:o 54. 

 Hafs- och sjösfr. r. {Sk. Blek. Smal. från söd. gränsen till Kalmar. ÖG. Omberg; 

 Linköping; Laxfjärden i Kullersfa sn. Slockh. Södml. Julifha sn, vid Öljaren. Ner. 

 norra Hjelmarestrandcn genom Lillkyrka och Göthlunda snr. Värml. vid sjön Ban- 

 ken nedom Vee i Väsebärad. Hall. Öl. Gottl. — N. till Romsdalen samt Skognen 

 vid Trondhjemsfjorden.) Blir vid mogningen helt och hållet gul, hvaraf den fått 

 namnet aureus Wilh. Bladen meränd. vågiga. 



2 R. palustris Sm. blomkransarne åtskiljda; de tre hyllebladen grynbärande, med syl- 



lika tänder, kortare än hyllebladets diameter; örtbladen smalt lancettHka. 1)7,8. 

 Fig. F1.D.1873. H.N.f.2, n:o 52. 

 Strand, och kärr, r. {Sk. Malmö; Lund, Svedala etc. nedåt Ystads- och Trelleborgs- 

 slätten. Gottl. Visby gamla hamn.) Liknar föregående, bladen vanl. jemna. 



*"' Hyllebladen aflånga, hel bräddade; blomklasar glesblommiga (af åt- 

 skiljda kransar). 



3 R. sanguineus X. blomklasarne vid basen utspärrade och med fåblommiga kransar; 



ett enda hylleblad grynbärande; de öfre örtbladen från bredare basis lancettHka, de 

 nedre hjertlikt aflånsa spetsiga. ..2^7,8. Fig. Sv.B.653. F1.D.2228. H.N.f.l. n:o 53. 

 Fukt. bokskog, r. {Sk. Roslätt; Öfvedskloster på Fruali; Helsingb. i Pålköpskogen; 

 Kullaberg etc. Smal. Värnanäs i Halltorps sn.; omkr. Arby. Öl. Thorslunda, Hall- 

 torp etc. — Södra N.) B. Nemolapalhum Handb. ed.2. samt Wg. och Fries. R. 

 nemorosus Schrad. 



4 R. glomeratus Schreb. blomklasarne som föreg., med mångblommiga kransar; alla 



hylleblad grynbärande; örtbladen lancettlika, de nedre med ojemn eggrund basis. 

 % 7. Fig. FI.D.2229. H.N.f.9, n:o 57. 

 Fukt. st. r. {Sk. sydv. del, t. ex. mellan Lilla Hammar och Kämpingeljung etc.) Myc- 

 ket lik föregående; blomklasarne med små skärmblad. — R. Nemolapathum Ehrh. 



**:(-. jjyiiebl. utdraget triangulära ell. [B. acutus] något hjertlika, h vass- 

 ta ndade; klasar glesblommiga. 



5 R. obtusifolius L. blomklasarne som föreg., med bredt lancettlika skärmblad vid de 



*) Då hyllebladen i det följande besKrifvas, förstås endast de 3 inre ell. större, hvilka 

 innesluta nöten, och som böra undersökas vid dennes mogningstid jja hösten. Blrna i detta 

 slägte gröna ell. brunakiiga. 



