Fam. PolygonecB. 165 



Strand. {UppL Södml. och Vestml. omkr. Mälaren och närmare hafvet. Boh. Kongelf 

 m. fl. st. vid Göta elf; Strömstad. VG. Mariestad: Sahlén. Dal. Leksand; Grycksbo 

 bruk. Jämll. Liths sn. Ängml VB. nor. delen. Vm. Pit. och Torn. Lpm. — N. 

 till Ost-Finnm.) 2—3 alnar hög; rotbladen stora, n. triangelformiga, stundom 

 med hlodrödt skaft och ryggnerv; stjelkbladen ofta hjertlika med n. rälliniga 

 kanter. Hyllebladen, äfven vid sin högsta mognad, hafva sällan någon märk- 

 bar intryckning vid basen, så att de öfver hufvud icke kunna kallas hjertlika. 

 — R. aquaticus Handb. ed.3, och trol. den af Linné beskrifna, såsom äfven lig- 

 gande i hans Herb. under delta namn. JR. Friesii J. E. Aresch. Bot.Not.1840. 



b — Hyllebl. grynbärande. 



11 R. maximus Schreb. h\lleblad triangelformigt aflånga, alla grynbärande; örtbladen 



hjertlika spetsiga, platta. % 7. Fig. Sv.B.161. FJ.D.2347. H.N.f.6, n:o 53. 

 Strand. {Sk. vid Köpingeån, mell. Benestad och Baldringe. VG. Göteborg. Smal. 

 Kranklösaholm vid Hosmo-ån. ÖG. Linköp., vid Nyqvarn: Kindb. Södml. Rosen 

 bergs bruk; Ekensberg; Sundsörs tegelbruk. Stockh. vid kanalerna i Hagapark; 

 Djurgårdsviken m. fl. st. Uppl. Skokloster; Ultuna; Norrtelge, på Björnö etc. Vestml. 

 Tortuna, i Bocksjön; Kärrbo, i Ångsjön.) 2 — 3 alnar hög stjelk; bladen hjerllikt 

 eggrunda, ofta en fot långa, 4 — 6 tum breda. Äldre hyllebl. vid basen smålan- 

 dade. — R. acutus Handb. ed.l och Sv.B. 



12 R. Hydrolapathum Huds. hyllebl. som föreg.; alla örtbladen lancettlika, platta. %T. 



Fig. F1.D.2348. H.N.f.6, n:o 52. 

 Strand. {Sk. — Vppl. Dal. Värml. vid sjön Hyngen i Bro sn. Balsl. Nordkärr i Holm 

 sn; Lockerud nära Venersborg. Gottl. — N. Christiania.) Liknar alldeles föreg., 

 undantagande bladen, som äro spetsade åt båda ändar, de nedersta 1 — 2 fot 

 långa, ljusgröna. — R. aquaticus Fr. R. acutus Wg. Fl.Su. 



ff Tvåbyggare. Bladen pil- ell. spjutlika: Acetosa T. 



1 13 R. scutatus L. blrna både en- och 2könade; de inre hyllebladen hjertlika rundade 

 helbräddade, de yttre tilltryckta; örtbladen gigformiga ell. spjutlika med eggrunda 

 flikar. 2f 6, 7. Fig. Sturm 74 haft. 

 Back. r. {Uppsala på Slottsbacken, förvildad; flerestädes enl. Fr.) Bladen något 

 tjocka, blåaktiga. 



14 R. Acetosa L. tväbygg.; hyllebl. som föreg., de yttre nedböjda; örtbladen bredt lan- 



cettlika — eggrunda, med pil- ell. hjertlik bas. J)Q,7. — a vulgaris: bladen lancettl. 



med pil-lik bas. — /? alpestris: bl. eggrunda med hjertlik bas, tjerv. mer upphöjda. 

 .. Fig. Sv.B.190. /? H.N.f.ll,n:o54. 

 Äng. a. {Sk.—LpL — N. — ^ i fjelltr. Torn. Lpm. — Herjed. — N.) ^, som af 



Frist, och Rob. Fr. anses vara den Sydeurop. R. Arifolius All, öfvergår i våra 



fjclltrakter till a, och öfverensstämmer icke väl med de ull. ex., utg. sett. 



15 R. thyrsoides Desf. tvåbygg,; de inre hyllebl. rundadt njurformiga, de yttre ned- 



böjda; örtbladen aflångt lancettlika, med spjutlik bas; blr i mycket sammansatt, 



.. stor och tät vippa. 2f ? 7, 8. Fig. 



Äng. r. {VG. Kinnekulle. från Husaby till Martorp, isynnerhet på sedn. stället. Smal. 

 Kalmar; samt Stenb-ohult sn. mell. kyrkan och Elmhult: Scheutz. Gottl. vid Bot- 

 vede i Sanda sn.) Oftast 1 — U aln hög, mycket gröfre än de öfriga i afd., isyn- 

 nerhet från dem utmärkt af den stora och täta blomsamlingen. Hos oss först 

 igenkänd af Frist, och Rob. Fr. — R. subhastatus Lindgr. R. Acetosa var. thyr- 

 siflora Fr. R. acetosa y subhast. ed.8. 



16 R. Acetosella L. tvåbygg.; hyllebl. eggrunda helbräddade, de yttre tilltryckta; örtbl. 



lancettlika— jemnbreda, meränd. spjutlika af 2, utstående flikar vid basen. j)6, 7. 

 Fig. F1.D.1161. 

 Torra st. a. {Sk.—Lpl. — N.) Vanl. röd till färgen; bladen stundom mycket smala, 

 saknande än den ena, än båda flikarne vid basen. 



371. RHEUM Lin. Rhabarber. 



fl R. Rhaponticum L. bladen hjertlika trubbiga glatta, undra sidans ådror småhåriga, 

 inskärningen vid basen vidgad ; bladskaften ofvanpå fårade, i kanten rundade. 2j. 6, 



7. Fig. 



