168 10 Kl. BRACTEIFLOR*. 



72 Fam. THYMELEiE Juss. Kaik med pip och i knoppen tegellagda flikar. Stånd, 

 fästa i pipen, dubbelt så många som kalkflikarne. Fruktämne fritt, inom kalken, 

 enrumm., med ett hängande frö. 



377. DAPHNE Lin. Tibast. 



1 D. Mezereum L. blrna oskaftade, gyttrade 3—5 tillhopa på den ännu bladlösa stam- 

 mens sidor. ^ 4, 5, r. blr. Fig. Sv.B.7. F1.D.268. 

 Fukt. skogsäng. [Sk. — Lpl. — N. till Salten.) Alnshög buske, hvars lancetllika blad 

 framkomma i grenarnes spels först efter de välluktande blrna; stenfrukterna 

 röda, giftiga. 



73 Fam. EL^AGNEiE Br. Kalk som föreg. fam. med stånd, fästa i mynningen. 

 Fr.ämne fritt, slutl. falsk stenfrukt, bildad af den saftiga kalken och den nötlika, 

 Ifröiga frukten. 



378. HIPPöPHAiÉ Lin. Haftorn, Finnbär. 



1 H. rhamnoides L. bladen jemnbredt lancettlika, under hvitljälliga. ^ 5. Fig. Sv.B. 



385. FI.D.265. 

 Hafsstr. [VB. vid Haparanda ned till Rosl. — N. mell. Salten och Trondhj.) Omkr. 

 3 alnar hög, tornig buske, med tidiga, små och gulaktiga blr i bladvecken; fruk- 

 ten bärlik, gul. 



74 Fam. ULMACEiE Ag. Blr Skonade. Fr.ämne fritt, med 2 stift, slutl. enrummig, 

 enfröig, platt vingfrukt. 



379. ULMUS Lin. Alm. 



1 U. montana Sm. blrna med 5 — 6 ståndare och skaft n. kortare än kalken, samlade 



i rundade gyttringar; frukterna ovala ell. rundade, n. glatta, i spetsen grundt 2kluf- 

 na; bl. aflånga — omv. eggrunda med tvärt sammandragen spets, dubbelsågade, ofvan 

 meränd. sträfva. ^4,5. — /? major: bl. större; grenarne korkbarkiga. — y nilida: 

 bl. glatta och glänsande. Fig. Sv.B. 13. E.B.1887. Reich.t.l332. H.N.f.l2, n:o 63. 

 ^ E.B.2542. 

 Skogsäng, berg. [Sk. — Helsl. Delsbo, på Gryttjesbergen. Medelp. Borgsjö sn: Reuterm. 

 Ångml. Skuluberget. Jämtl. upp till Frostviken i prov:s nordligaste del. Dal. Värmt. 

 Dalsl. Boh. Öl. nor. del. Gottl. — N. till Helgeland.) Högt träd med brunakt. 

 blr på bar qvist; vid basen sneda blad. — V. campestris Ed.6. /? U. major Sm. 



2 V. campestris Sm. blrna n. oskaftade, med 4 ståndare, för öfr. som föreg.; frukt. 



omv. eggrunda ell. cirkelrunda, glatta, i spetsen 2klufna ända ned till fröet; bl. 

 ovala spetsiga, dubbelsågade. ofvan föga sträfva. ^5. — /? suberosa: grenarne med 

 korklik, kantig bark. — ^ glabra Mill. bl. smalare, något tjocka, glatta; frukt, små, 

 n. cirkelrunda med smal urskärning. Fig. E.B.1886. Reich.t.I331, /5 1333. /? H.N.f. 

 4,n:o80; -^^ f.8, n:o 57. 

 Lund. r. [Öl. södra del. Gottl. — (i Öl. Gottl. — '^ Gottl. Gothem m. fl. st.) Träd 

 med smärre frukter och blad än föreg., hvarmed denna art förenades af Lin. 

 och i Handb. ed.6 under namnet campestris. — 13 U. suberosa Ehrh. 



3 U. effusa W. blrna med 6 — 8 stånd, och skaft flera gånger längre än kalken; bla- 



den dubbelsågade; frukt, ludna i kanterna. ^5. Fig. Reich. f.l337. H.N.f.4, n:o 81. 

 Lund. r. (Ö7. i vestliga, mellersta delen, såsom vid Borgholms kungsgård. Högsrum, 

 Rönnerum, Skogsby m. fl. st. enl. Sjöstr.) Blrna med 3 — 7 lin. långa skaft. — 

 U. ciliala Ehrh. U. peduncuÅata Lam. 



