170 10 Kl, BRACTEIFLORiE. 



Vanl, införd med baJlast, r. [Sk. nedom Malmö. Kalmar 1847. Stockholm 1818.) 

 Något mindre än föreg. 



ff Fruklfodrets flikar rut- eller 3angelformiga, hopväxta vid basen. 



* Fruktfodr. vid mogn. gråhvitt, med tillhårdnad bas. 



3 Å. rosea L. bladen n. eggrunda bugltandade, under hvitpudrade; fr.fodren bredl tri- 



angclformiga småtandade, med 3 upphöjda nerver på den hvitmjöliga basen. Q 7, 

 8, gr. blr. Fig. Sv.B.626. H.N.f.4, n:o 77. 

 Byar, hafsstr. r. [Sk. Lomma, Borreby etc. Smal. Kalmar; Förlösa: Vesterl. ÖG. 

 Grytön i Gryt sn enl. Hr J. A. Braun. Öl. Skogsby i Thorslunda; vid Färjestaden 

 och på ön Norman etc. — N. södra kusten.) Bladen stundom på båda sidor hvit- 

 mjöliga. — A. laciniala Wg. 



** Fruktfodr. fortfarande grönt, bladart ad t (icke tillhårdn.). 



4 A. calotheca Fr. h\. spjutlikl triangelformiga, fWktawdade, enfärgade; fr.fodren Sangelf., 



upphöjdt nätådriga, flikade i syl-lika tänder. O 7, 8. Fig. Sv.B.627. F1.D.1638. 

 H.N.f.l,n:o56; f.8, n:o 55. 

 Hafsstr. etc. r. [Sk. Kullaberg; Malmö; Lomma etc. Blek. Smal Kalmare slott. Hall. 

 Boh. Öl. — A.) Har mycket landade, likasom taggiga fruklfoder, hvilka ofta 

 utväxa stora och bladlika, med långa flikar: A. hast. calotheca Bafn. — A. ha- 

 stata Lin. herb. [genom förvexling] och Handb. ed.5. A. laciniata L.FLSu. enl. 

 beskrifn. 



5 A. hastata L. nedligg. eller med utsperrade- grenar; bladen spjullikl Sangelformiga, 



bugttandade; fruktfod. rutformiga, i kanten och på ryggen landade. 07 — 9, gr. 

 blr. — (i salina: upprat, med under hvitmjöliga blad. Fig. F1.D.1286. H.N.f.8, n:o 

 54. ji Sv.B.628. 

 Strand, fukt. st. /? hafsstr. [Sk.—Helsl. VB. Haparanda. Vestml. Ner. Värml. Carl- 

 stad. Boh. Öl. Gottl. — N.) Var. i hög grad, nedligg. och upprat, med stora 

 och breda blad till eggrunda, groflandade och n. hela, små och storma fruklfoder 

 o. s. v. — A. hastata L. enl. synon. och växtställen. A. latifolia Wg. och Hn. 

 ed.5. A. patula Sm. Utmärktare förmer, måhända egna arter, såsom några förf. 

 vilja, äro följ. 



* A. Babingtonii Woods. utsperradt grenig, vanl. nedtryckt, med stora breda 

 tjocka och spröda blad. Fig. Lindeb. Nov. Fl. Se. t.2, f.2. — Klippiga hafsstr. 

 i Hall. och Boh. på Väderöarne. — N. söd. del. Finnm. Hammerfest, vid 

 Fuglenaes. — A. crassifolia Fr. och ed.7. 



* A. delloidea Bab. n. upprat; bladen utdraget eggrunda, spjutlika af 2, hori- 

 zontalt utstående, ell. bakut rigtade flikar vid basen [hvilka dock stundom 

 saknas]; fruktfoder myckel större än de släta fröen. — Vcstra kusten. 



* A. microsperma Kil. n. upprat; bladen som föreg. n. helbräddade, med 

 tvärhuggen bas och horiz. flikar; fruktfod. föga större än fröen. — Sk. 

 Malmö; Lomma. Blek. enl. Vesterl. 



* depressa: nedtryckt, vanl. lefverbrun; bladen små, spjutlikt 3angeIform. ell. 

 eggrunda, tandade, med 2, rakt utstående flikar vid basen; de öfversta bla- 

 den v!'l fruktgytfr. n. jemnbreda, vanl. med spjutlik bas. — Sk. Hall. på 

 ruttnji de lager af Zoslera. Boh. Blek. Gottl. flerest. A. prostrala Bouch. 

 enl. Vesterl. 



6 A. patula L. sljelken meränd. upprat; de nedr;i grenarne korsvisa utsperrade; de öfre 



bladen lancettlika — jemnbreda helbräddade, de nedre eggrundt lancettlika, med 2, 

 utdragna, något framåt riglade flikar vid basen; fruktfod. rutformiga spetsade hel- 

 brädd, ell. något tandade, på ytan släta ell. småtandade. Q O— 9, gr. blr. — jJ an- 

 gustifolia: nedligg.; alla bladen n jemnbreda. — ^ slipitata Veslcrl. fruktfodr. vanl, 

 skaftade, ofta med hjertljk bas. Fig. F1.D.1285; /? 2226. H.N.f.8, n:o 53. 

 Odl. st. strand, a. [Sk.—Ångml. Värml. Öl. Gotll. — N. till Ost-Finnm. — * Hafsstr. 

 i Sk. Blek. Boh. Öl. enl. Vesterl.) Stundom af tillfälliga orsaker nedliggande; bla- 

 den var. i bredd och tandning, äfvensom fruktfod. i storlek. — A. angustifo- 

 lia Sm. 



7 A. litoralis L. stj. och grenar uppräla; bladen jemnbreda; fruktfod. smalspctsiga. 



