11 K!. juLiFiOR^. — Fam. Cupuliferce — Salicinew. 175 



79 Fam. SALICINE^ Rich. Tvåbyggare. Hänge af tegeilagda enkla fjäll, hysande i 

 sin vinkel ett glandel- eller strutlikt hylleämne. Frukt ett enrumm. 2skaligt fröhus 

 med fröfästen på väggarne och talrika frön med fröljun, utan hvite. ' 



396. PöPULUS Lin. Poppel, Asp. 



f Hängfjällen hårbräddade. 



1 P. tremula L. bladen rundade, groft trubbtandade, på båda sidor gröna och glatta 

 [undant. /?], med plattade skaft, t, 4, o. — yS villosa: bladen på båda sidor hvit- 

 ludna. Fig. Sv,B.103. 

 Skog. och äng. a. {Sk.—Lpl. — N. till Ost-Finnm. — /3 Värml. Risäter vid Rådasjön. 

 — N. Christiania.j Högt träd, med långa gråludna hängen på bar ovist. Rot- 

 skodens blad hjerlUka ludna. 



\2 P. canescens Sm. bl. som föreg., under gråaktigt hvilludna; de vngsta i qvistarnes 

 topp något hjerflika, hela. ^4,5. Fig. E.B.1619. FI.D.2183. Reich. D.Fl.f.l273. 

 Fukt. st. vid byar, herregård. etc., ursprungl. odlad. {Sk. Lund i Paradislyckan; Sva- 

 neholm i Skurup sn, etc. Derifrån odlad i parker här och der upp till Stockh. och 

 Uppsala.) P. alba L.Fl.Su. och Willd. 



fS P. alba L. bl. som föreg., under snöhvitl ludna; de vngsta hjertlika, 3—5flikiqa. 

 t) 4, 5. Fig. E.B.1618. F1.D.2182. Reich. f.l270. H.N.f.l3, n:o 69. 

 Som föreg. iSk. Lund; Kronetorp; Krageholm, på holmen Hamburg; Bäckaskog vid 

 Oppmannasjön etc. Sedan odlad upp till Uppsala.) P. nivea W. 



(P. balsamifera.) 



ff Hängfjällen glatta, i kanten smalflikiga. 



f4 P. nigra L. bladen deltoidiska med n. tvärhuggen bas, utdragen spets, trubbsågade, 

 på båda sidor samt i kanten glatta och gröna; grenarne utslående. ^4,5 Fig 

 E.B.1910. Reich. f.l275. H.N.f.l2, n:o 64. 

 Plantager. {Sk. Rlek. Hall. etc. upp till Uppsala.) Träd med vidgad krona. 



f5 P. pyramidalis Roz. bladen rutformiga spetsade, grundt trubbsågade, för öfr. som 

 föreg.; grenarne uppräta. ^ 4, 5. Fig. 

 Plant. {Sk.—^Uppl.) Träd med hög och smal krona genom de nästan rakt uppåt 

 växande grenarne; bladens bas icke så tvärhuggen .som hos föreg., utan bildande 

 en trubbig vinkel mot skaftet. — P. dilatata Ait. 



fö P. monilifera Ait. bladen deltoidi^ska, med något hjertlik bas [bredare än långa], spet- 

 sade, sågade, med trubbiga framåt böjda sågtänder, i kanten finludna. +> 4, 5. Fig. 

 Plant. {Sk—Gefe.) Har slutl. quartcrslånga glesa hängen af stora fröhus. 



\1 P. balsamifera L. bladen eggrunda spetsade trubbigt finsågade, glatta, under bleka 

 nätådriga; knopparne mycket balsamkådiga; hängfjällens flikar med några långa hår. 

 ^ 5. Fig. 

 Plant. {Sk. — Geslr. och Värml.) Träd, stund, buske, med knoppar och yngre blad 

 klibbiga och starkt, n. Rhabarberlikt luktande, af en seg balsamisk kåda. Spri- 

 der sig mycket genom krypande rotskott. 



397. SALIX Lin. Pil, Vide *). 



f Träd eller högre buskväxter med enfärgadt ljusgula hängfjäll; 2 honings- 

 glandler [hos S. undul. blott 1] i hvarje blomma. 



* Hängljällen snart afl'allande. Vanligen träd. 



1 S. pentandra L. ståndarne 4 eller flera**); fröhusen slutl. kort skaftade glatta, med 

 kort stift***); bladen aflånga — o?nv. eggrunda smalspetsiga, fint och tätt sågade, 



*) Vid detta mångformiga slägtes studium är Prof. Anderssons Diss. Salices Lapponice 

 med fig. af största värde. 



**) Då ståndarnes antal ej uppgifves, äro de alltid 2. 



***) Stiftet kallae kort, då det är kortare än märkena, långt eller utdraget, då det är 

 längre än dessa. 



