176 11 Kl. JULIFLOR^. 



glatta, med glandier på skaften. ^ 5, 6. -- p lalifolia: vanl. träd, med bredare blad, 

 6—8 ståndare. — / lelrandra: stånd. 3—4. Fig. Lin. ri.L.t.8,f.Z. Sv.B.325. Ands. 

 Sal.Lapp.f.l. F1.D.943. H.N.f.9, n:o 00; y? f.l2, n:o 65 [var.]; y f.ll,n:o59. 

 Skogsäng, a. {Sk. — LpL — N. till Alten.) Vanl. 3 — 5 alnar hög buske stundom 

 temligen högt träd, med glänsande blad. — y S. pentandra * telrandra Fr. 

 p cuspidata Ed.4. 



2 S. fragilis L. stånd. 2; fröh. som föreg.; bangen slaka; bladen lanceltlika, vanl. 



sned-spelsade, sågade, glatta, under isgrå. ;^) 5. — /? decipiens: qvistarnes bark 

 gulglänsande, deras nedre blad omv. eggrunda trubbiga. — / Russeliana: bladen 

 smalare, jemnt afspetsade: qvistarne längre, slutligen hängande. Fig. Sv.B.373. Fl.D. 

 2484. H.N.f.l,n:o60; /? f.9,n:o61. / E.B.1818. 

 Vid stränder etc. a. [Sk.—Hclsl. Dal. Öl. Golll. — N. till Trondhj. — / Sk. Smal. 

 Boh. — N. Arenda! etc.) Träd med vid basen utsperrade grenar och gvistar, 

 sköra i vecken, hvarföre de lätt blåsa af och, då de falla i vattnet, bortföras och 

 slå rot vid stränderna. Stipl. på höstqvistarne hälft hjertlika. Honträdet myc- 

 ket sällsynt i öfra delen af riket, y har icke sköra qvistar: S. frag. /? pendula 

 Ed.4. 



3 S. viridis Fr. stånd. 2; fröh. som föreg.; hängena upprätta; bladen smalt lancelt- 



lika, likformigt spetsade, tätt småsågade, glatta. ^ 5. Fig. F1.D.2486. H.N.f.l, 

 n:o 61. 

 Strand, och vid vägar, r. [Sk. Smal. Jönköping; Kalmar etc. Södml. Thuringe sn, 

 Nyqvarns bruk. Stockh. Värml. i söd. och särd. vest. delen. VG. Nygård i Ve- 

 nersb.trakfen: Kindb. Boh. — N. Christiansands st.; Christiania; Tellemarken; Ha- 

 deland.) Bladen mer utdragna, grenarne upprätare än hos föreg.; de sednare 

 icke bräckliga i vecken. — S. albä y Wg. Fl.Su.ed.2. S. Russeliana Handb. ed.2. 



4 S. alba L. stånd 2; fröh. glatta, med ganska korta skaft, n. intet stift; hängena upp- 



rätta; bladen lancettlika smalspctsade finsågade, på undre sidan silkeshår iga. — 

 (i virescens: blad äfven undertill gröna och glänsande. ^ 5. Fig. Sv.B.523. H.N.f. 

 l,n:o 62i 

 Strand, och vid väg. {Sk. — Mälaren. Gefle, vid Kastet. Öl. Gottl. Klinte sn. Vanl. 

 förvildad. — N. Vid Leerelven i Skydsmoe sn. Flerestädes planterad. — /? Stockh. 

 nära Liljeholmen.) Mindre träd; liknande S. fragilis, men har mer uppräta och 

 vidjelika grenar, som dock hafva nästan samma skörhet; yngre bladen på båda 

 sidor silfverhåriga; stipl. smala lancettlika. 



'■^'^- Hängfjällen qvarsittande. Buskar ell. låga träd. 



5 S. amygdalina L. stånd. 3; fröhusen eggrunda skaftade glaita, med omärkligt stift; 



bladen aflån ga— lancettlika, spetsiga, sågade glatta, under isgrå. ^ 5, 6. — /? an- 

 gustala Fr. bladen lancettlikt jernnbreda. Fig. Ands.f.2. Reich. f.l256. H.N.f.3, 

 n:o 51. ^ 



Stränder, r. [VB. Neder-Torneå. Angml. mell. Sollefteå och Bota; Styrnäs sn. Medelp. 

 vid Sätlna-ån och Indalsclfven. Gesir. Persbacka vid Avaån; Ofvansjö presfg. vid 

 ån. Dal. vid elfven i Tuna. Vppl. vid Elfkarleby, nedom gästgg. Värml. Klarelf- 

 ven. ÖG. Omberg. Vid Göteborg och i Sk. fordom planterad. — iV. Christiania; 

 Porsgrund; Glommen mell. Kongsvinger och Elfverum. Gudbrandsdal. Guledalen. 

 Ringebo etc. — /? iV. Stördalen.) Träd eller trädlik buske; bladen 2 — 3 tum långa, 

 stund, tumsbreda, med kort spets, cj^hängcn talrika, 2 — 3 tum långa, smala 

 och slaka, med gula fjäll. Siipl. hälft hjertlika. — S. triandra L. anses nu mer 

 af få förf. för skiljd art; har bladen föga, eller icke bleka under, samt vanl. 

 längre och mer jernnbreda. 



fö S. undulata Ehrh. stånd. 3; fröh. eggrundt kägelformiga skaftade småludna eller 

 glatta, med utdraget stift; bladen jemnbredt lancettlika, tätt finsågade, glänsande 

 glatta, under blekare. ^5. Fig. Reich.f.l261. H.N.f.3, n:o 55. 

 Odl. st. strand, r. [Sk. Blek. Stockh. i Hagaparken, och vid Roslagstull. Södml. Eskils- 

 tuna; Nyqvarns bruk. Upps. vid Fyrisån. Öl. södra delen.) Buske eller lågt tråd; 

 bladen ofta vågiga i kanten, 3—4 tum långa, sällan öfver ^ tum breda, långt 

 och small spetsade, med ^ tum långa skaft, hängcn ludna. Stipl. som föreg. — 

 S. hippophaefolia Thuill. med smalare, men' jernnbreda, något glest naggsagade 

 blad, finnes, ehuru mycket sällan, odlad: H.N.f. 10, n:o 59. 



