Fam. SalicinecB. y^j 



ff Träd ell. högre buskar, med åtm. i spetsen bruna, liksom svedda, hän^^näll- 

 1 honingsglandel i hvarje blomma. " ^ ' 



* Fröhus oskaftade, med omärkligt stift. 



\7 S. purpurea L. ståndarne hopväxta till 1: fröh. eggformiga hvHludna, med klubblikt 

 märke n. utan stift; bladen lancettlikt jemnbreda, mot spetsen något bredare och 

 sågade, glatta. +> 5. — (3 Helix: hängen större, kort skaftade: stiftet*" tvdlif^arp FiV 

 Sv.B.589. H.N.f.2,n:o56; /? 57. ^ *= ^• 



Strand, etc. [Sk. Blek. Lyckeby och Vämö. Smal. Markaryds gästgg.: Scheutz. Hall 

 I de öfre prov. odl. upp till Gcstr. — [3 Sk.) Buske med vidjelika grenar, vanl 

 röd bark, (3 med gulgrön; hängen oskaftade, tumslånga smala, ofta motsatta 

 a^ knappt funnen i Sv. — /? anses af en del förf. såsom egen art. — Anm S 

 rubra Huds. Fr. HN.f.lO, n:o 60, skiljd med blott till hälften hopväxta stån- 

 dare, utdraget stift och jemförelsevis bredare blad, lärer enl. Prof. Andersson al- 

 drig hos oss förekomma annorlunda än odlad. 



** Fröh. oskaftade, ell. med skaft kortare än honingsglandeln; utdra- 

 get stift. 



a — Åldre bladen fullkomligt glatta. 



8 S. daphnoides Vill.^ hängen mycket ludna; fröh. glatta, med utdraget stift; bladen 



bredt lancettlika sågade; stipl. hälft hjertlika: qvistarnes bark daggblå. %4,5 Fig 

 Reich. f.I253. H.N.f.6, n:o 54.^ 

 Strand, r. [Dal. Mora kyrka, på Sandängorne norr om elfven. Värml. på Klarelfvens 

 stränder från Dalby sn till utloppet. — N. mell. Ourdal och Land till Rands-fjorden; 

 mell. Ringeboe och Biri vid Lougcn; Ringerige; Glommen upp till Elverum.) Träd 

 ell. hög buske med oftast glafla och daggblå grenar, 2 tum långa, tjocka hän- 

 gen; bladen likna S. amygdalince. — 5. acutiiölia Horn. — Anm. S. acutifolia 

 W. Fr. H.A.f.8, n:o 58, med mer jemnbreda blad, och lancettl. stipler, lär enl. 

 Ands. hos oss icke förvildas, ehuru den ofta planteras i söd. och mellersta Sv. 



b — Äldre bladen håriga ell. ludna; yngre grenar långa, raka och 

 vidjelika. 



9 S. viminalis L. fröh. n. oskaftade, hvilladna; hängfjällens hår kortare än fröh.; bla- 



den lancettlikt jemnbreda, med helbräddade tillbakaböjda kanter, under silfverglän- 

 Äa7?rfe silkeshåriga. ^4,5. Fig. Sv.B.211. H.N.f.l, n:o 64. 

 Strand, och odl. st. [Sk.—Boh. Värml. vid Klarelfven. ÖL; samt flerestädes ända upp 

 till Gestr. odlad och förvildad.) Hög buske, stundom träd, med uppräta, n. enkla, 

 vidjelika grenar, långa honhängcn; fullväxla bladen omkring ^ tum breda, 4 

 t. långa. 



flO S. moliissima Ehrh. fröh. som förcg.; fjällens hår nående öfver märkena; bladen 

 n. jemnbredt lancettlika, i kanlen glest glandelnaggade, under omärkligt silkeshå- 

 riga, något gråglänsande. +)4, 5. Fig. H.]N.f.I, n:o ö5. 

 Odl. st. r. [Sk. Lund. på Kanikmarken; i pilhäckar vid Käflinge, samt mellan Stäfvie 

 och Borreby.) Bladen I tum breda, 4 t. långa, under knappt märkligt håriga, 

 grågröna. 



11 S. Smithiana Willd. fröh. kort skaftade, hvitludna; hängfjällens hår icke öfvernående 



de 2deldta märkena; bladen utdraget lancettlika n. helbräddade, under tätt silkes- 

 /wrfwa, slutl. hvitulliga; stipl. eggrunda. ^4,5. Fig. E.B.1509. H.X.f.J, n:o 63; f.2, 

 n:o 59. 

 Odl. st. [Sk. Hall. ursprungl. odlad. Hanväxten funnen endast i Sk. vid Kullen i 

 Brunby sn. — N. vid Laurvig.) Trädstam eller högre buskväxt; bladen lika fö- 

 reg:s, men dubbelt bredare, med en omärklig tand här och der i kanten. — 5. 

 lanceolata Fr. S. moliissima Sm. 



c — Blad som för eg. afd.; grenar korta och knöliga. [Nordliga 

 arter]. 



12 S. LoBstadiana Hn. fröh. kort skaftade gråludna; bladen aflångt lancettlika meränd. 



spetsiga, omärkligt och glest naggade, under lätt gråludna, utan glans. ^6. — 



Hartman, Skandinaviens Flora (9:de uppl.). 12 



