178 11 Kl. JULIFLORiE. 



/? oblusifolia: bladen utdraget omv. eggrunda, de nedre trubbiga. Fig. Ands. f.5. 

 H.N.f.5,n:o64. 

 Fjelltr. r. {Torn. — Pil. Lpm. Angml. [nu utrotad enl. Frist.]. — N. Saltdalen.) Högre 

 huskväxt, stundom med trädstam; hängen långa, n. fingertjocka af mycket täta 

 fröhus; bladen vanl. spetsiga, på båda sidor tätt finludna, särdeles under grå fil- 

 tade, men utan glans. — S. canescens Fr. S. caprea p L.Fl.Su. ed.2 enl. O. Rud- 

 becks fig. [Bot. Not. 1841, p.65],. ehuru ex. i Linnés Herb. snarare är en form 

 af S. glauca. — Anm. 5. canescens Willd. [S. Seringeana Gaud. och Koch] har 

 längre och tunnare blad, små och slaka honhängen med småbladiga utdragna 

 skaft, hvarföre denna art synes vara skiljd från vår. 



13 S. Lapponum L. fröh. oskaftade, hvilulliga; bladen ovala— lancettlika spetsade, mer- 



ändels helbräddade, särdeles under glänsande hvitludna, kanterna något tillbaka- 

 vikna. +) 5, 6. — /? elliptica: bladen elliptiska eller eggrunda spetsiga. Fig. L.Fl.L. 

 t.8,f.t. Wg.Fl.L.t.l.6,f.4. Ands. f.4. H.N.f.7, n:o 58; ^ f.l2, n:o 67. 

 Kärr. {Lpl.— Uppl. ÖG. Veslml. Värml. Sällsynt nedom Helsl. — N. Finnm. ned till 

 Oudalen och Skien.) 2—4 alnars hög buske, med slutl. 3 tum långa, tjocka blad, 

 varierande mellan utdraget lancettlik och eg grund form; omvexla äfven till lu- 

 denheten, ända till nära glatta. — S. limosa Wg. /? S. n:o 362.L.FI.L. S. are- 

 naria L. Herb. S. lapp. v. leucophylla Fr. 



14 S. glauca L. fröh. meränd. oskaftade, ulliga, med föga utdraget stift; hängskaftet 



bladigt; bladen lancettlika — bredt ovala trubbiga, meränd. helbräddade, med platt 

 kant, släta meränd. mjukludna, ;^ 5, 6. — /? angustifolia: bladen smalt lancettlika, 

 helbräddade, ludna. — / appendiculata : bladen ludna, helbräddade, med eggrunda 

 stipler. — å pallida: bladen helbräddade glatta, under isgrå. — s subnigricans : 

 bladen aflånga eller lancettl. småsågade, vid torkning lätt svartnande. Fig. L.Fl.L. 

 t.7,f.5. Ands. f.21. F1.D.1058. H.N.f.3, n:o 52. / Fl.p.l056. 

 Fjellv. (Lpl. — Dal. Värml. bergslagen, vid skansen på Persberget. Angml. — N.) 

 Omkring 2 alnar hög buske, med på båda sidor hvitludna, sällan glatta blad. 

 Stiftet kortare än hos alla andra arter i afd., knappt längre än märket. — /? 5. 

 glauca y Lapponum Wg. c: nivalis Fr. — y S. appendiculata Vahl. 



15 S. lanata L. fröh. n. oskaftade, glatta; hängena oskaftade, eller med korta småbla- 



diga skaft; bladen ovala eller rundade, under ojemna af det upphöjda ådernätet, 

 t) 6. — 13 chrysantha: hängen ludna af långa guldfärgade hår. — / glandulosa: 

 bladen föga håriga, glandelsågade. — å subhastata: bl. ovala glatta; stipl. långspet- 

 sade. Fig. L.Fl.L.t.7 och 8, f.x. Ands. f.3. /? F1.D.1057. H.N.f.8, n:o 59. / Wg. 

 Fl.L.t.26,f:i. 

 Fjellv. (Lpl. — Herjed. — N. — y N. Finnm.) 2 — 4 fot hög buske med tjocka och 

 breda blad, hvilka variera från mycket ulliga till nära glatta, under något gro- 

 piga mellan ådernätet. Hängen i grenarnes topp, tjocka och grå- eller gulhå- 

 riga. — /? S. chrysantha Vahl. 



(S. caprea å.) 



*"** Fröh. långt ell. tydligt*) skaftade, med intet eller kort stift. 



a — Bladen, isynnerhet yngre, skrynkligt ojemna och nätådriga, of- 

 tast gråludna. 



16 S. caprea L. hängen meränd. oskaftade och bladlösa**); fröh. ulliga, med kort stift; 



bladen aflånga — omv. eggrunda spetsade, slutl. vågigt groftandade ell. sågade, ofvan 

 glatta, under gråludna eller håriga; grenarne glatta. ^4,5. — /9 humilis: busklik, 

 med n. helbräddade, i spetsen brunsvedda blad. — y alpestris: buske; bladen bredt 

 lancettlika, föga ludna. — å lanatmfolia Björnstr. bl. starkt hvitulliga; småqvistarne 

 gråludna; fruktskaft och stift något längre. — " grandifolia Ser. hängen samtidiga 

 med bladen, med något bladigt skaft; bladen aflångt omv. eggEunda. Fig. Sv.B.98, 

 Ands.f.6. F1.D.245. * L.Fl.L.t.8,f.a. Reich. f.l225. 

 Skogsäng, a. [Sk. — Lpl. — N. — ^ Pit. Lpm. på Käxa. Lul. Lpm. Njunnats. — 

 '^- Torn. — Pit. Lpm.) Tämligen högt träd [Sälg], stundom hög buske, med korta 



*) Skaftet åtm. dubbelt längre än honingsglandeln. 



**) Med undantag af några fä fjäll-lika blad, som vanl. understödja hänget eller kläda det 

 hos äldre hängen stund, förlängda skaftet. 



