Fam. Salicinem. j79 



och tjocka hängen, stiplerna liknande en gåsfot. — -^ s. grandifolia Ser och Fr 

 Bot. Not. har bladen något likare^ följandes och anses allmänt såsom egen art 

 men af Lcesladius såsom en af vårens beskaffenhet beroende form af S. caprea 



17 S. cinerea L. hängen oskaftade, n. bladlösa; fröh. ulliga, med omärkligt stift; bla- 



den lancettlika eller aflånga, vid eller ofvan midten bredast, kortspetsade sågade, 

 ofvan småludna, under meränd. gråludna; stipl. breda, n. njurlika; de blommande 

 grenarne vidjelika, ludna. ^ 4, 5. — /i aquatica: bl. n. omv. eggrunda, med platta 

 glest naggade kanter. Fig. Ands. f.7. H.X.f.7, n:o 59. /? Reich. f.l223.' ' 



Strand, diken^ etc. a. [Sk. — Lpl. — N.) Buske med föga grenade, vidjelika uppräta 

 grenar; vågigt såglandade, under n. hvita blad. Var. med tunna, på bada si- 

 dor gröna blad: c: virgultosa Fr. — Anm. S. holosericea W. Fr. H.N.f.ll,n:o 

 61, skiljd med smalare och mer långspetsade blad, aflånga stipler, finnes enl. Fr. 

 och Ands. hos oss aldrig förvildad, endast hanväxten odlad. 



18 S. aurita L. hängen n. oskaftade och bladlösa; fröh. merändels ludna, med omärk- 



ligt stift; bladen omv. eggrunda, med kort, tillbakaböjd spets, n. helbräddade, slutl. 



glest småtandade, ofvan småludna, under merändels gråludna, ojemna. ^ 4, 5. 



13 sublivida: fröhus och blad slutl. glatta. — ' paludosa: hängskaft bladiga; fröh 

 glatt, med kort stift. Fig. Sv.B.565? Ands. f.8. Reich. f.l220. H.N.f7, n:o 60' 

 ' Ands. f.20. Reich. f.l245. 

 Våta skogsäng, a. {Sk.— Lpl. — N. — /? Lpl. — Lpl. Herjed. vid Kolsätt.) 3—6 

 alnars buske med brun, n. glatt bark på qvistarne ; breda, ofta njurlika stipler. 

 Bladen variera i hög grad. — S. cinerea Sv.B. ' S. palud. Ed.4; S. finmar- 

 kica Fr. 



19 S. ambigua Ehrh. hängen med kort, småbladigt skaft; fröhusen silkesludna, med 



mycket kort stift; bladen omv. eggrunda— lancettlika, merändels naggsågade, ofvanpå 

 intryckt nerviga, under upphöjdt nätådriga och småludna; stiplerna snedt eggrunda. 

 \) 5. Fig. Reich. f.l243.b. H.N.f.2. n:o 58; f.ll, n:o 63, 64. 

 Skogsäng. {Sk. — Södml. Strängnäs; Eskilstuna mellan Villsta och Snopptorp. Stockh. 

 nära Sundsta. Uppl. Uppsala, Lassby-backar. Rosl. mellan Frötuna k:a och Stegel- 

 bäcken. Boh. VG. Göteborg.) Lik S. repens till storlek och växtsätt; bladen lika 

 S. auritce, men mindre; till formen olika: lancettlika, ovala o. s. v.; något styfva, 

 med ulböjd, litet sammanviken spels. Synes hybrid af de båda nyssnämda, med 

 hvilka den, åtminstone i Södermanland, växer blandad. — S. plicata Fr. Nov. 

 S. incubacea Fr. Mänt. 1 och S.V.Sc. 



20 S. depressa L. hängen som föreg.; fröh. långt skaftade, med ganska kort stift, meränd. 



silkesludna; bladen bredt lancettlika^ovala, helbräddade eller glest naggsågade, mer- 

 ändels glatta, under isgrå. ^ 5, 6. — y5 glabrata: fröh. glatta. — / livida: fothög 

 buske med tunna, n. genomskinliga blad. — å cinerascens: bladen större, glest små- 

 ludna, slutl. ofvanpå glatta. Fig. Wg.FI.L.t.l6 [y]. Ands.f.l4. H.N.f.5, n:o 63. 

 Fukt. skogsäng. {Sk.— Lpl. — N. — y Lpl. — Helsl. — N. Romerige etc. — å Lpl. 

 särdeles i Torn. Lpm.) 1 — 3 fot hög buske, med korta, mer och mindre bladiga 

 hängskaft, stundom n. inga. Svartnar icke vid torkning. Var. mycket sällan 

 med de mogna fröhusen glatta. — S. bicolor Handb. ed.l. S. vagans Ands. /? S. 

 myrtoides Fr. y S. livida Wg. S. arbusc. y L.Fl.Su. ed.2. d S. sphacelala Somf. 

 och Handb. ed.2. 



b — Bladen alltid släta, van!, smala och helbräddade, yngre silkes- 

 håriga. 



21 S. repens L. fröh. långt skaftade aflånga, med kort stift; bladen aflånga — ovala, mer- 



ändels helbräddade, med tillbakaböjda kanter, yngre under silkeshåriga, slutl. isgrå 

 [hos /' på båda sidor hvilludna]. +> 4, 5. — (3 glabrata: fröh. glatta. — y argentea: 

 yngre bladen på båda sidor, de äldre på undre sidan, tjockt silkesludna. Fig. FI.D. 

 2489. Reich. f.l239. H.N.f.6, n:o 55. 

 Kärr. a. iSk. — VB. Piteå. Herjed. — N. till Nordl.) Låg buske, endast uppskju- 

 tande grenarne ur marken; bladen ofta äldre alldeles glatta, varierande från n. 

 jemnbred till oval form; ståndarknapparne gula. — ;' S. arenaria L. Öl. och 

 Goltl. Resa. — Anm. Förf anser S. incubacea L.Fl.Su. ed.2 vara en form häraf 

 med under silkeshåriga blad [parallela hår]; S. fusca L. [Reich. f.l240] en form 

 med bredare, under mer håriga blad, hvilket Rudbecks af L. citerade fig. samt 



