Fam. Salicinem. 181 



get stift; bladen lancettlika— ovala naggsågade. t, 5, 6. — /J majalis: fröh. glatta; 

 hängen n. bladlösa; bladen ovala. Fig. Wg. Fl.L.t.l6,f.2. Ands. f.9 (* ^MÖ^/aMca; 

 fröhus med kortare skaft, bladen undertill ludna, omärkl. sågade, slutligen gulnande) 

 och 10. B.^SXn:oU; l^^w.o^l [S.JienuifoUa Fr]. 

 Strand, etc. i fjelltr. {Lpl. och VB.—Angml. Dal. Värml. Tåsängarne i nor. Finn- 

 skoga sn. Vcslml. Odensvi sn; Skinnskatteberg. Södml. flerest. —, N.) 3 — 8 fot 

 hög buske. Slipler finnas sällan; de, som förf. sett, äro mycket små, aflånga 

 landade. — S. bicolor Koch. Syn. /? S. majalis Wg.Fl.L. 



28 S. laurina Sm. fröh. n. lancettlika, silkesludna, med skaft n. af fjällens, stift af mär- 



kenas längd; bladen bredt aflånga eller ovala, glest naggsågade, stipl. hälft hjertlika. 

 ^4,5. — p cmerascens Fr. bladen småhåriga. Fig. E.B.1806. Reich. f.l204. H.N.f. 

 8, n:o 60. 

 Skogsäng, och odl. st. r. [Smal. Femsjö. Torn. Lpm. VB. Öfver-Calix(?): R. Fr. — 

 JV. enl. Fr.) Ej olik S. cinerea, men bladen bredare och endast yngre något små- 

 ludna, sedan glada; hängena ett par tum långa, slutl. med ^ tum långa småbla- 

 diga skaft. /? skiljd från S. caprea /? aquat. med föga annat än längre stift. — 

 Salix silesiaca Fr. i Mani. 1 anses i S.V.Sc. vara en skuggform, med tunnare 

 blad och längre skaflade fröhus, af S. laurina; Ands. f.l3. 



29 S. hastata L. fröh. aflånga glatta, med skaft och stift som föreg.; bladen ovala— ;af- 



långa, naggsågade, under nätådriga; stipl. stora, hälft hjertlika. t) 5, 6. — /? mi- 

 nor: bl. små, aflånga, n. helbräddade. — / subarbuscula : *) 3 — 6 t. hög; bl. ovala; 

 stipl. spetsiga. — å subherbacea : 3 — 6 t.; bl. bredt ovala, med omärklig spets. — 

 e subrcticulala : bl. tunna rundade, under gulådriga. — '^ hyperborea Fr. fothög; 

 hängen n. glatta, med småbladiga skaft; bl. egcrundt lancettlika. Fis. Sv.B.719. Fl.D. 

 1238. Wg. Fl.L.t.lG,f.5. Ands^ f.ll. H.\.f.3, n:o 53. -^ Ands. f. 12^ 

 Fjelltr. etc. {Lpl.— Dal. Värml. bergsl. vid Hornkullen i Kroppa sn. Uppl. Film sn, 

 nära Filmsjön: Thed. Sällsynt i södra prov. ända till Skåne. — N. — Yarr. i Lpl.) 

 1 — 3 alnar hög buske, med blad, som variera från lancetllik till eggrund och 

 hjertlik form; fasta till byggnaden, med platta kanter; hängskaflen bladiga. — 

 S. malifolia Sm. [den stora bredbladiga formen]. 



ff f Mycket lågväxta (sällan mer än ^ aln höga) arter, med hängfjäll som afd. f f ; 

 honingsglandl. vanl. 2. 



30 S. myrsinites L. fröh. n. oskaftade ludna, med utdraget stift; bladen ovala ell. omv. 



eggrunda, sågade, nätådriga, yngre långhåriga, sk'!, glatta, på båda sidor gröna 

 och glänsande, t, 5, 6. — /? procumbens: 3 — 6 tum hög. pcdtryckt; stiftet kortare. 

 — / subglauca: hängen i toppen och på sidorna; fröh. tjockt hvitiudna. Fig. L.Fl.L. 

 t.7.f.6. Ands. f.22. F1.D.1054. H.N.f.5, n:o 66. 

 Fjellirakt. [Lpl. — Herjed. — N.) 3—12 tum, stundom alnshög buske, med tums- 

 långa tjocka upprätta hängen, mest i qvistarnes lopp, bladen tjocka. 



31 S. arbuscula L. fröh. småludna, med kort skaft och något utdraget stift; bladen 



aflånga — lancettlika, på midten vidgade och naggsågade, glatta glänsande, under 

 grågröna. ^5,6. — /? vaccin ii folia: bl. elliptiska; fröh. slutl. n. glatta. Fig. L.Fl.L. 

 t.8.f.m. Ands. f.23. H.N.f.S, n:o 61. 

 Fjelltrakt. r. {Torn.— Pil. Lpm. Jämll. Herjed. på alla fjell i nordvestra delen; Ham- 

 ra- och Skarfljellet. — N. Alten; Dovie; Gudbrandsdalen, Jöndalen etc.) Vanl. 6 — 12 

 tum hög, men skall äfven blifva ett par fot; bladen ^—1 tum långa, ofvan glän- 

 sande, under opaca; hängen smala, med kort, blodigt skaft**). 



32 S. ovala Ser. fröh. n. oskaftade eggrunda ludna, med utdraget stift; bladen ovala 



spetsiga, glest och grundt sågnaggade, slutl. glatta, med kanterna och nerverna un- 

 der finludna, t) 6. Fig. Ser. Monogr.t.2. Ands.f.24. H.N.f.7, n:o 64. 

 Fjellv. r. {Lul. Lpm. mellan Risabäcken och Alkajaur. Pil. Lpm. Tjidfjak ymn., 

 samt på Ribnits; Gajsats. Um. Lpm. Storavara. Jämtl. Syifjellen; Äreskutan; 



*) Pilarne var. i hög grad och synas i fjelltrakterr.a hybridisera, så att mellanformer 

 uppkomma; dessa antydas här med tillägget sub: subarbuscula en medelform till arbuscula 

 o. s. v. 



**) S. arbuscula jS L.Fl.Su. ed.2. — Linnes / är tydligen S. depressa y, och a Iiufvud- 

 formen af S. depressa Fr. 



