182 11 Kl. JULIFLOR^. 



Drömmen. Herjed. Helags- och Rutfjellen. — iV. Finnm. — Doyre ofvan Fogstuen; 

 Joradalen. Voss på Graasiden.) 5— iÖ tum hög buske, med omkr. tumslånga blad; 

 hängena korta. — S. pyrenaica * norveg. Fr.; den Pyreneiska arten är dock myc- 

 ket afvikande. S. alpicola Ands. 



33 S, sarmentacea Fr. fröh. skaftade, eggrundt aflånga, slutligen glatta, med utdraget 

 stift; bladen eggrundt aflånga — elliptiska, merändels trubbiga, naggsågade, paralielt 

 ådriga, yngre håriga. ^ C, 7. Fig. Ands. f.20. 

 Fjellv. r. [Herjed. på södra Skarfljel^et och Sånfjellet. — iV. Österdalen, på Sölen- 

 fjeld. Heckefjell, på gränsen mell. Äseralds och Fjotlands sockn. vid Knaberejsen; 

 nära Ouse i Oustads sn, m. fl. st. Filefjell vid foten af Soltind nära Nystuen; mell. 

 Öje och Borgund.) 3—6 tum hög. Bladen variera mellan bredt aflånga trubbiga 

 och omv. eggrunda, mer spetsiga. Stånd, ofta 3:ne, icke sällan med samväxta 

 strängar. — 5. retusa * sarm. Fr. Mänt. 1. 



34£S. polaris Wg. fröh. n. oskaflade eggrunda ulliga eller mjukhåriga, med utdraget 

 stift; bladen runda eller ovala, helbräddade glatta och släta. ^6,7. Fig. Sv.B.493. 

 Ands. f.28. H.N.f.5, n:o 68. 

 Fjellv. r. (Vid Torneå träsk. Lul. Lpm. Quickjock. Kjergevare. Pit. Lpm. Tjidtjak. 

 Jämtl. på Snasahögen etc. Herjed. Helags- och Skarffj. — N. Finnm. Hammerfest 

 etc— Dovre, Finnshöe, Jerkind, Knuds- och Blåhöe, Joradalen etc.) Endast qvi- 

 starnes blad- och blombärande toppar visa sig öfver marken; bladen mer släta, 

 icke så skrynkligt ådriga som hos följ., hvilken växten mycket liknar; äro stun- 

 dom urnupna. — S. herbacea A: Lilj. ed.2. 



35 S. herbacea L. fröh. n. oskaftade, meränd. glatta, med kort stift; bladen vanl. n. cir- 



kelrunda trubbiga eller urnupna, glatta naggade nätådriga ojemna. ^ 6, 7. — 

 jS eriocarpa: fröh. småludna. — y subretusa: bladen aflångt omv. eggrunda, med 

 trubbig bas och vanl. intryckt spets. — d fruticosa Fr. flera gånger större till alla 

 delar, för öfrigt lik a. Fig. L.Fl.L.t.7,f.3, 4. Sv.B.367. Ands. f:27. F1.D.117. H.N. 

 f.5,n:o67; d f.8, n:o 64. 

 Fjellv. [Lpl. — Bal. Idre: Städjan och Löfåsen. - IS.) Växtsättel som föreg., hvilken 

 jemte S. herbacea troligen äro de minsta buskväxter i verlden. 



36 S. reliculata L. fröh. oskaftade ludna, n. utan stift; bladen n. cirkelrunda qWqv hvtåi 



elliptiska, med hela, tillbakaböjda kanter, under hvithåriga eller isgrå, gropiga mellan 

 de upphöjda nätlika ådrorna. ' M 6. Fig. L.Fl.L.t.7,f.l, 2. Sv.B.529. Ands.f.25. Fl.D. 

 212. H.N.f.9, n:o 62. 

 Fjellv. [Lpl.— Herjed. — N.) Växtsätt nästan som de föreg. med grof slam och 

 grenar, till större delen under jorden, bladen tjocka, vanl. 1 tum i diameter, 

 stundom något aflånga, alltid rundadt trubbiga. 



(S. hastata varr.; repens, rosmarinifoUa.) 



80 Fam. BETULINE^ Rich. Sambyggnre. Q^hängen af sammansatta sköldlika fjäll, 

 hysande 1 — 3 bir; $hängenas fjäll utan hylle. Fruktämne 2rummigt, med ett frö i 

 hvarje rum; frukten hinnkantad eller nötUk, affall. oöppnad. FröhvUe 0. 



398. BÉTULA Lin. Björk. 



t Träd med verklig kronstam, icke ell. otydl. nätådriga blad: B. alba L. 



1 B. verrucosa Ehrh. bladen deltoidiska ell. rutformiga, med smal utdragen spets, 

 dubbelsågade, alltid glatta; frukthängena slaka, aflångt cylindriska, med fjällens sido- 

 flikar rigtade horizontall ut- ell. något nedåt från mellanfliken; frukt, smalare och 

 mycket kortare än den omgifvande hinnkanten. +> 5. — /? lobata: bladen flikade i 

 eggrunda spetsiga flikar. — / laciniata: bladen n. pardelade i lancettlika långspet- 

 sade flikar. — d arbuscula: med nagelstora rundtrubbiga blad, bredare än långa. 

 Fig. Sv.B.80. Reich. D.FI.f.l288. H.N.f.2, n:o 53. /5 H.N.f.9, n:o 59. / V.Ac.H. 1786, 

 t.6. Reich. f.l289. H.N.f.l5, n:o 60. ^? H.N.f.ll, n:o 57. 

 Skog. och torra äng. a. [Sk.—VB. Kengis. Pit. Lpm. Glommersberget. Jämtl. Stor- 



