Fam. BeluUnecB. \ 183 



sjötrakten. Dal — N. — ^ Värml. Christinehamn m. fl. st. Stockh. Yamö på 

 Ornön. — y Dal. Lilla Ornäs, Smal. Adelöfs sn, vid Södraholm. ÖG. Sillsjö i Ske- 

 devi sn. Ex. från Smal. och ÖG. visa en medelform till p — d Uppl. Frötuna nära 

 Uppsala. ÖG. Skedevi sn, nära Tisenhult.) Högt träd med hvit, men oftare sprick- 

 full och ojemn, öfverhiid ell. näfver, ofta med smala hängande qvistar: var. pen- 

 dula. Rottelningarnes blad glatta. — B. alba ed.7. B. odorata Reich. y B. hy- 

 brida Blom i V.Ac.H. 



2 B. odorata Bechst. bladen eggrunda— något hjertlika spetsiga olikformigt sågade; 



hängen som föreg. med fjällens sidoflikar rigtade mer framåt; frukt, smalare, men 

 föga kortare än sin hinnkant; telningarnes blad ludna. +> 5. — /? oxyacanlhifolia: 

 bladen trubbigt flikade. — y microphylla: bladen nagelstora, bredt eggrunda spet- 

 siga, — * pubescens Ehrh, stor buske med brun bark, småludna qvistar, bladskaft 

 och hängen. Fig. F1.D.1467. Reich. f.I282. H.N.f.2, n:o 54. * Reich. f. 1284 [till 

 en del]. 

 Skog. och fukt. st. a. {Lpl. — Sk. — N. — /? Smal. JVäsbyholm. Värml. vid Liljendal 

 i bergslagen. — y Um. Lpm. Dal. vid Dalfors bruk; Fahlun. Ner. vid Kils Rams- 

 hytta. Stockh. i Färentuna. VG. Göteborg. Smal. Stenbrohult; Korsberga sn: 

 Scheutz.) Träd som föreg. med slätare, hvit näfver, mer eggrunda och mindre 

 spetsade blad; ofta med hängande qvistar [v. pendula]. y vanl. lika stort träd, 

 med blad icke större än hos föreg.s å. * pub. torde vara en egen art, som före- 

 kommer på fuktig mark. — B. alba Lin. Herb. och Fl.D., med hvilket namn 

 Linné omfattar både denna och föreg. art. — B. glutinosa Wallr. och Fr., samt 

 ed.6, 7. B. carpatica W. 



ff Högre buskväxter, stund, små träd (2 å 3 aln. och deröfver), med tydligt 

 nätådriga blad. 



3 B. intermedia Thom. bladen rundadt eggr.— ovala, stund, med hjertlik bas, olik- 



formigt dubbclsågadQ, med spetsade sågtänder; frukthäng. ovalt aflånga, kort skaftade, 

 upprätta; fjällens flikar n. likformiga, smala, rigtade framåt, nerviga; frukt, af hinn- 

 kantens längd och bredd, t) 6. Fig. Reich. f. 1283. Lindeb. Nov. t.2,f.l. 

 Fjelltr. {Torn. Lpm. och VB. — Hcrjed. Värml. i bergslagen och Elfdalen flerest. 

 Uppl. Dannemora enl. Frist. Smal. Gräne i Järeda enl. Scheutz. — N. Ost-Finnm. 

 Tana, Varanger. — Goustafjell i söd. N.) Omkring 3 aln. hög buske, stund, ett 

 litet träd. Mycket närbeslägtad med en del former af föreg. och ännu mer med 

 följ. art, från hvilken den hufvudsakl. skiljes med de tydligare spetsiga och mer 

 hvass-sågade bladen. Bägge hafva hängefj.s flikar håriga. — B. subalpina och 

 B. oycowiensis Larsson. 



4 B. alpestris Fr. bladen nmda — n. vigglika trubbiga, enkelt, men något olikformigt 



sågade, under jemna; frukthängena som föreg.; fjällens flikar n. likformiga eggrunda, 

 rigtade framåt; frukt. vanl. bredare än hinnkanten. +> 6. Fig. Reich. f.l280. H.N.f. 

 5,n:o60. 

 Fjelldalar, r. {Lpl. — Jämtl. — N. Trondhj. Goustafjell; Dovre; Tind; Johnsknuden etc.) 

 2 — 3 alnar hög buske, med blad som B. nana, ehuru ofta en tum breda. Synes 

 jemte föreg. vara hybrid af B. odorata och nana, med hvilka den sparsamt före- 

 kommer blandad. — B. humilis Ed.4. B. alba å Wg. B. lagopina Exc.Fl. ed.l. 

 B. fruticosa Less. Resa. B. pallescens Larsson enl. Lindeb. 



fff Låga buskväxter (säll. mer än alnshöga), med bl. som föreg. afd. 



5 B. humilis Schrank. bladen eggrunda, olikformigt sågade, under näiådriga bleka; 



frukthäng. som föreg.; fjällens flikar n. likformiga jemnbreda, sidoflikarne utstå- 

 ende; frukt. duhh. hredare ån hinnkanten, t, 5, 6. Fig. Reich. f. 127 9, 1281. H.N.f. 

 13, n:o 72. 

 Skog. r. {Smal. Forserum sn, upptäckt af Stud. Forsgård.) Alnshög buske med upp- 

 rat växt, utmärkt af sina smala, n. glatta, men kådprickiga grenar, tunna egg- 

 runda, vid basen ofta hjertlika blad, samt hängfjällens mycket och likformigt 

 utdragna flikar. — B. fruticosa Willd. och Reich. D.Fl. [f.1279] 



6 B. fruticosa Pall. bladen n. runda, naggsågade, under nätådriga, glandelprickiga, 



hvifaktiga; frukthängen som föreg.; fjällens flikar rigtade framåt, sidoflikarne kor- 

 tare, rundadt vidgade ; fruktens hinnkant nående öfver dess spets. ^ 5, 6. Fig. 

 Skog. och fjelitr. r. {Smal. Fryeleds sn, Mjöhult enl. Fr. Herjed. på Sånfjellet samt 



