Fam. OrchidecB. 191 



Andersson. — Satyrium L. Orchis Sw. Habenaria Br. Perislylis LindL Pla- 

 tanthera Reich. fil. 



410. PLÅTA^THÉRÅ Rich. Skogsviol. 



1 P. bifolia Rich. sporren trådlik, n. jemnfjock, 2— -3 gånger längre än fruktämnet; 



ståndarknappens rum parallela; stjelken nedtill 2bladig. 7^ 6, 7, hv. blr. — [i qran- 

 difiora: blrna glesa, dubbelt större. Fig. Sv.B.314. FI.D.235 och 2360—61 [varr.l. ^ 

 H.N.f.6, n:o 60. .. <f. 



Skogsäng. (Sk.—Um. Lpm. Jämll. Värml. Boh. 01. Gottl. — N. till Foldenljorden. / 

 Finnm. Tromsöe.) Stjelkknöl. odeida; bladen n. ovala— lancelllika ; blrna starkt 

 välluktande, vanl. i rikare och längre, mindre tvärt afslutadt ax än hos följ. 



— Orchis L. Satyrium Wg. P. solstilialis Bonn. — Anm. P. brachyglossa 

 Reich. anses som en var. med tvärhuggen knapp. 



2 P. chlorantha Cust. sporren som föreg., nedom midten vidgad och något plattade- 



knappens rum vid basen vidt åtskiljda, upptill närmade hvarandra; stjelk som fö- 

 reg. % 6, 7. Fig. Reich. Orch. t.78. H.N.f.6, n:o 61. 

 Skogsäng, skog. (Sk.— Uppl. Söderfors. Rosl. Gräsön etc. Helsl. Norrbo sn, Sandå- 

 kers tomten. Vestml. Köping; Barkarö m. fl. st. Ner. Dalsl. Steneby sn. Boh. 

 Uddevalla; Christinedal: Thed. Öl. Gottl. — N. allm. i Aggerhus, Christianss. och 

 Bergens st.: Bl.) Vanl. större och mer bredbladig än föreg.; blrna n. dubbelt så 

 stora, något grönaktiga och luktande; kalkbladen samstötande, och knapprum- 

 men bildande en vinkel mot hvarandra. — P. montana Reich. fil. Orchis bi- 

 folia E.B. 



•"S P. obtusata Lindl. sporren kägellik, kortare än fr.ämnet, krökt framåt; stjelken med 

 ett glest ax och ett enda, aflångt omv. eggrundt blad vid basen. © 7, 8, hvitakt. blr. 

 Fig. Hook. Fl. Bor. Am. 2, t.l99 enl. Fr. Reich. Orch. t.75,f.l, 2. 

 Fjelltr. r. (JV. Finnm. Kaaljorden på Strömsnäset bland Androm, tetragona: Blytt.) 

 Förf.-s ex. 4 tum högt, med ett tumslångt ax af 4, små blr, flyktigt besedda mer 

 lika dem hos Goodyera ell. Spiranthes än de föreg. Stjelken nedtill klädd af en 

 tumslång hinnaktig slida, från hvars mynning det n. aflånga bladet utgår. — 

 Orchis Pursh. 



411. NIGRITELLA Rich. Brunkulla. 



1 N. angustifolia Rich. kalkens läpp hel eggrund spetsad; honingsgömmet punglikt, 

 flera gånger kortare än fruktämnet. 2|. 6, 7. Fig. Sv.B.500. F1.D.998. Reich. t. 4. 



„ H.N.f.ll,n:o67. 



Äng. [Jämtl.^ ymnig. Herjed. i öfre Ljusnedalen ofvanf. Bruksvallarne. Sälls. i Me- 

 delp. och Angml. — N. Snaasen; Värdalen; Dovre vid Drivstuen; Gudbrandsd. Rin- 

 geboe; Toten; Östra Torpen, samt Hedemarlen: Bl.) Quartershög med rundadt, 

 tälblommigt, svarlrödt ax, jemnbreda blad, handlika stjelkknölar. — N. nigra 

 Reich. Orch. Satyrium nigrum L. Orchis nigra Sw. 



412. OPHRYS Lin. Flugyxne. 



1 O. myodes L. de 2 inre kalkbladen trådsmala; läppen 3klufven med smala sidoflikar. 

 mellanfliken utdragen vidgad och i spetsen 2flikad; stjelken med aflånga ell. lancett- 

 lika blad. 2^6,7. Fig. Sv.B.293. F1.D.1398. Fl.N.2,t.5. H.N.f.l5, n:o 67. 

 Fukt. äng. r. (SA;. Smal. Tjärstad i Blackstad sn, samt S. Wi [dessa gamla loc. äro 

 enl. Scheutz trol. origt.]. ÖG. VG. Ner. Asker, Sköllersta och Lerbäck sn:r. TJppL 

 Eggbyholm; Rosersberg; Väddö sn, vid Boda; Börstel i Lugnemosse; Elfkarleby. 

 Geslr. Kubbo. Jämtl. Sunne och Frösön; Oviken, Brunflo m. fl. snr. Öl. Gottl. 



— N. Langöen vid Holmestrand; Brevig: Bl.; Langesund; Snaasen; Bergåsen etc.) 

 Stjelkknöl. klotrunda; axet glest, med blr, som på af stånd likna flugor; de inre 

 kalkbl. bruna, de yttre gröna, läppen sammetsbrun, någongång funnen hvit. — 

 O. muscifera Huds. 



413. CHAM^ORCHIS Rich. Dvergyxne. 



1 C. alpina Rich. läppen eggrund; bladen från roten, jemnbreda, af omkring stjelkens \ 



längd. 2|.7,8. Fig. Sv.B.683. F1.D.452. H.N.f.ll, n:o 65. \ 



Fjellv. r. [Torn.—Pit. Lpm. i de högre fjellen. Jämtl. Snasahögen; Smällhögarne; 

 Tälgstensberget etc. Herjed. Helagsfj.; Axhögen och Midtåkläpparne. — N. Ost- 



