Fam. ColcJucacecB — Alismacew. 203 



Fukt. st. i fjelltr. r. [N. Ost^^Finnm. mell. Hopseidet och Varaiigerfjorden.) 2-3 fot 

 hög med stora blad, äfven invändigt blekgröna blr; den eg. V. "album L. har dem 

 utanpå gröna, inuti hvita. 



92 Fam. ALISMACE^. Juss. Kalk af 6 blad, de 3 yttre foderlika.^ Småfrukter talrika 

 fria, ell. 3 — 6 mer och mindre hopväxta, men slutl. fallande från hvarandra. Stift 

 ell. oskaftade märken lika mänga som småfrukt. Fröhvite 0. 



1 Flocken Butomese. Alla kalkbladen färgade. Småfrukt, fröhuslika, endast vid 

 basen förenade, öppnande sig på insidan. 



450. BuTOMUS Lin. Blom-vass. 



1 B. umbellatus L. stängeln med blr i flock, jemnbreda, nedtill 3kantiga blad. 2f 7, hv. 



rödl. blr. Fig. Sv.B.29(>. F1.D.604. 

 Vatten. 'Sk. — Gestr. i Vahlbo. Ofvansjö och Thorsåker. Helsl. Hudiksvall vid kullen 

 i lilla fjärden; Delsbo vid Långboåns utlopp i Dellen. Medelp. Njurunda och Tuna 

 sn. VB. Luleå och i Sangis elf. Jömtl. Håsjö sn. Dal. Värml. Christinehamn, 

 Yäsehärad och Arvika. Boh. Uddevalla, i Bisån. Ö7. Gottl.) 3 — i fot hög med 

 stor, skön blomflock. 



2 Flocken AJismese. Yttre kalkbladen gröna, de 3 inre kronlika. Småfrukter 



[talrika] nötlika, affall, oöppnade. 



451. ALISMA Lin. Svalting. 



1 A. Plantago L. blrna i kransgrenig vippa; bladen eggrunda, stund, vid basen något 



hjertlika, [hos varr. lancettl. — ^jemnbr.], spetsiga; småfrukterna rundadl trubbiga, i 

 kranslika nedplattade gyttringar. 2|. 7, hv. ell. rödl. blr. — /? lanceolata: 1 !ad lan- 

 cettl. flvtande. — / graminifolia: bl. jemnbreda långa och gräslika. Fig. Sv.B.440. 

 Fl.D.oGi. 

 Vatt. a. {Sk. — VB. nor. del och Um. Lpm. — N. till Trondhj.: Bl.) Var. stundom 

 med mer hjertlika blad: v. cordifolium Fr. dock utan all gräns mot den vanl. 

 formen. — /? A. lanceolatum Hoffm. 



2 A. ranunculoides L. blrna i flock; bladen smalt lancettl ika eWer iemnhveda spetsade; 



fruktgyttr. klotrunda, af utstående spetsiga småfrukter. 2^ 7, 8, hv. rödl. blr. — 

 /? zosterifolium : bladen lånea jemnbreda flvtande. Fig. F1.D.122. Beich. D.Fl.f.97. 

 H.N.f.4, n:o 87. 

 Vatt. torfmossar etc. r. {Sk. Trelleborg; Ystad; mellan Baldringe och Söfvesta; Boslätt; 

 Kuilaberg; mellan Bå och Engelholm etc. Smal. Gärdserum; Hannäs vid sjön Vin- 

 domen: Scheutz. Hall. nära Halmstad; Valida sn flerest. enl. J. A. Leffl. Öl. från 

 söd. delen till Löth sn. Gottl. Vibble kalkugn; Vall; Borna; L'oge m. fl. st. — /? Öl. 

 i sjön Enetri Göljar; Alunbruket i s. Möckleby sn.) Mindre än föregående med 

 något större blommor. En medelform till /? lärer förekomma på Gottl. i Lär- 

 bro sn. 



'{.3 A. notans L. blomskaften från den flytande ell. nedligg. stjelkens leder, upprätta en- 

 blommiga; bladen eggrunda elliptiska flytande; småfrukt, aflånga, trubbiga med udd, 

 strim.miga. 2f 7, 8, hv. blr. Fig. Fl.D. 1573. Beich. f.95, 96. 

 Vatt. r. (Vid vägen mell. Stockholm och Uppsala: Linné. Sk. i Karup vid Bamsjö 

 by: Betz. Sedan icke återfunnen i Sv. — N. Näs nära Arendal enl. Horn.; är enl. 

 Bl. A. Plant, y.) Hela örten flytande ell. på uttorkade ställen nedligg. och rot- 

 slående; rotbladen gräslika. Sannolikt äro bladen af någon annan växt, t. ex. 

 de flytande bladen af Ranunc. Flammula, hvilka stund, mycket likna dennes, i 

 Skand. tagna för denna art. Ex. i Lin. herb. höra verkl. hit, men sakna växt- 

 ställe. 



452. SAGITTABIA Lin. Pilört. 



1 S. sagittifolia L. bladen pil-lika med utdragna spetsade flikar; stängeln enkel, med 



