204 14 KJ. LILIIFLORiE. 



kransgrenig vippa af o^blr upp- och ^hh nedtill. 2|. 7, 8, hv. blr. — ^\ tenuior: 

 blrna smärre; bladen flyt., utdraget aflånga, med inga ell. helt korta flikar. Fig. 

 Sv.B.164. FI.D.172. 

 Vatt. a. [Sk. Smal. i Kalmar län. — VB. och Jämtl. — N. till Steen på Ringerige, 

 sällsynt. — /? VB. Ängml. Bjertrå sn, i Strinnefjärden.) Första rotbl. äro jemn- 

 breda och gräslika, lika Vallisnerice, för hvilken de i Sv. blifvit misstagna; de 

 följande bladen äro aflånga och flytande, med korta, knappt utstående flikar vid 

 basen; först blommande får växten de pil-lika bladen. /S har hos förfs ex. 3 — 4 

 tum länga fingerbreda, alldeles hela blad. 



3 Flocken Juncag-inese. Alla kalkbladen n. foderlika [gröna eller gulakt.]. 

 Småfrukter helt och hållet eller vid basen samväxta. 



453. SCHEUCHZERIA Lin. 



1 S. palustris L. blrna i gles klase; bladen syl-likt jemnbreda halftrinda, något ränn- 

 formiga. 2^6. Fig. Lin.Fl.L.t.lO,f.l. F1.D.76. Reich. D.Fl.f.927— 29. H.N.f.15, 

 n:o71. 

 Sänka kärr. [Lpl. — Sk. Blek. Augerum. Öl. Borgaträsk. — N.) Blrna små gulak- 

 tiga med stora hängande knappar och flera småfrukter af ärters storlek. 



454. TRIGLöCHIN Lin. Sälting. 



1 T. maritimum L. märken 6; fröhusen [de sam växta småfrukt.] örummiga eggrunda, 



fårade. 2^ 6, 7, gr. blr. Fig. Sv.B.112. F1.D.306. ^ 

 Hafsstr. a.; vid sjöstr. r. {Sk. — VB. Mälaren på Munsön; Strängnäs i Gersinge 

 storäng. Thorshälla. Vesterås. Vppl. vid Bjelkesta i Giresta sn enl. Frist. Upp- 

 sala kungsäng. Boh. Öl. Gottl. — N. till Finnm.) Blrna i ax; bladen groft 

 trådlika. 



2 T. palustre L. märken 3; fröh. 3rummiga, n. jemnbreda med smalare bas; roten 



tradig. 2f 6, 7, gr. blr. Fig. Sv.B.lll. F1.D.490. 

 Kärräng a. (Sk. — Lpl. — N. till Finnm.) Spädare än föreg. — Ett par uti. arter 

 hafva lökformig rot. 



93 Fam. NARTHECIACEiE Fr. Kaik kronlik Gbladig. Stånd. 6. Småfrukter helt och 

 hållet samväxta till ett 3rumm. fröhus, ell. i toppen åtskiljda, med fröfästen på ska- 

 lens kanter. 



455. TOFIELDIA Huds. 



1 T. calyculata Wg. blomskaften vid basen försedda med ett lancettlikt skärmblad, samt 



tätt under kalken med ett Sklufvet, foderlikt svepe; fruktens stift syl-lika. 2f 6. g. 

 blr. Fig. Sv.B.482,f.2. H.N.f.4, n:o 86. 

 Sump. mark, r. [Gottl.) Dubbelt gröfre än följ. Kalken med svepet liknar en krona 

 med sitt foder. Bladen hos båda arterna smala, gräs- ell. svärdlika, 2 — 3 tum 

 långa, plattadt 2sidiga. — Anthericum L. T. palustris DC. 



2 T. borealis Wg. blomsk. utan skärmblad, i stället vid basen omgifna af det från 



kalken aflägsnade, Sklufna svepet; stiften ganska korta. 2^ 6, 7, hvitg. blr. Fig. 

 Lin. Fl.L.t.lb,f.3. Sv.B.482,f.l. F1.D.36. H.N.f.3, n:o 57. 

 Fjelltr, [Lpl.^Dql. fram till Oresjön. Vnrml. bergsl., mell. Gustafsfors och Liljendahl 

 enl. Larsson. Ingml. Vidbyggerå; Nätra och Arnäs snr; Tåsjö. Helsl. Högdal, Loos 

 och Färila socknar. — iV.) 3 — 6 tum hög med kortare ax än föreg. Svepet gör 

 hos denna art tjenst som skärm, hvilket här saknas. — Änther. calyc. /? L. T. 

 alpina Sternb. T. palustris Huds. 



456. NARTHÉCIUM Möhr. Ilagräs. 



1 N. ossifragum Huds. hela örten utom ståndarne glatt. 2l7, g. blr. Fig. Sv.B.489. 

 FI.D.42. H.N.f.l4, n:o 73. 



