Fam. NartheciacecB — Juncace(B. 205 



Fukt. äng. kärr. {Sk—Jämtl. i de vest. provinserna. Smal. vest. delen till Lenhofda 

 och Elghult: Scheutz; Madesjö sn i Kalmar län. — N. vest. del. fr. Christians, st. 

 till Finnm.: Bl.) Blrna i klase; bladen gräs- ell. svärdlika. — Anthericum L. 



94 Fam. JUNCACEiE DC. Kaik foder- eller fjällik, Gbladig. Stånd. 6, säU. 3. Stift 1, 

 med 3 märken. Fröh. 3rummigt, mångfröigt ell. enrummigt och Sfröigt. 



457. JUNCUS Lin. Tåg. 



f Blomknippe i toppen, inom flera skärm, af hvilka det yttre långt, upprätt, 

 trindt, liknande en fortsättning af strået. 



1 J. maritimus Lam. stjelken nedtill försedd med slidor bärande trinda oledade blad; 



kalkbladen lancettlika, de yttre spetsiga, de inre trubbiga. 2^ 7, 8. Fig. F1.D.1689. 

 Reich. D.F1.895. H.N.f.9, ii:o 69. 

 Kärrakt. hafsstr. r. (Blek. på Rörskärfvet utanför Sölvitsborg; Sälgö, 1 mil. öst. om 

 Carlskrona. Smal. vid Horsö. Värnanäs, Björnö m. fl. st. nära Kalmar.) Knippet 

 af gyttrade blr, på oliklånga skaft, skenbart från sidan af strået, hvilket synes 

 fortsatt af det ena långa skärmbladet. 



ff Strået med blr på sidan nedom toppen, bladlöst [endast med slidor ell. 

 bladämnen vid basen]. 



2 J. conglomeratus L. blrna ganska talrika, gyttrade i ett rundadt hufvud ell. kortgre- 



nigt knippe på sidan af det finstrimmiga strået; ståndarne 3; mogna fröhuset något 

 intryckt i spetsen, med en vårta för stiftet. 2|. 7. Fig. Sv.B.479,f.2. F1.D.1094. 

 Våta st. a. [Sk.—Helsl. Vestml. Värml. Öl. Gottl. — N. till Lofoden.) Stråets topp 

 4 — 6 tum lång ofvan den bruna blomgyttringen. 



3 J. effusus L. blrna talrika i dubbelt sammansatt, utbredt knippe på sidan af det fin- 



strimmiga strået; stånd. 3; fröh. som för eg. utan vårta. 2|.7. — * subuliflorus 

 Drej. blrna n. dubbelt smärre; fröhuset trubbigt, icke intryckt. Fig. Sv.B.479,f.l. 

 F1.D.1096. * H.N.f.9, n:o 70. 

 Våta st. a. [Sk.—Helsl. Dal. och Värml. Um. Lpm. ÖL — N. till Bergen st.: Bl. — 

 *VG. Degeberg. Södml. Landsort: Krok. Blek. Saltö. Sk. Dahlby.) Knippet vanl. 

 grönt, 1 — 2 tum långt, 4 — 6 tum nedom stråets topp. 



4 J. diffusus Hop. blr och strå som föreg.; stånd. 6; fröh. omv. eggrundt, trubbigt 



med udd, betydl. kortare än de sylspetsade kalkbladen. 2^ 7. Fig. Reich. f. 921. 

 Fukt. st. r. [Sk. Markie: äfven erhållen bland J. glaucus, antingen från Ramlösa ell. 

 Fogelsång. Smal. Stenbrohult.) Lik föreg. med stort knippe, men smärre blr; 

 skiljd från följ. med det gröna finstrimmiga strået. 



5 J. glaucus Ehrh. blrna som föreg.; strået djupt reffladt, blåaktigt; fröh. aflångt ovalt, 



spetsigt, kortare än de n. syl-lika kalkbladen. 21-7. Fig. F1.D.1159. Reich. f.922. 

 H.N.f.l,n:o69. 

 Fukt. st. r. [Sk. Benestad; Lund vid Getinge, Dalby, Fogelsång etc. Ramlösa; Svens- 

 torp i Odarslöf sn, m. fl. st. Öl. vid lilla Dahlby och Vesterstad i Kastlösa sn. Gottl. 

 Fårön i flygsanden vid Sudergårda.) Strået 4 — 6 quart. högt, styft, ehuru smult, 

 med små blr. — J. inflexus Retz. 



6 J. balticus Willd. blrna som föreg. i knippe af 3—4, oliklånga mångblommiga skaft; 



strået slätt; fröh. elliptiskt, trubbigt med udd; kalkbl. bredt lancettlika. 2^ 7. — 

 /? inundalus: strået lägre och dubbelt spädare, med fåblommigt knippe. Fig. Sv.B. 

 479,f.3. H.N.f.l, n:o 68. ^ F1.D.2287. Reich. f.916. 

 Hafsstr. och fjellmyrar. [Sk. ÖG. — VB. Haparanda. Lul. Lpm. Qvickjock. Pit. Ar- 

 jeplog; Walloive; Kåbroive. Jämtl. Frösön. Hall. Gottl. Fårön. — N. från Chri- 

 stians, st. till Ost-Finnm.: Bl. — /? Sk. Ystad. — N. Lofoden enl. Bl.) Strået grönt 

 och temmel. styft, knappt märkligt strimmadt, blr och fröh. bruna, mycket större 

 än hos de föreg. Fröh. hos Östersjö-formerna väl så långa som kalken, hos de 

 Lappska kortare, för öfr. icke skiljda. — J- glaucus Wg.Fl.L. J. glauc. ^ lito- 

 ralis Wg.Fl.Su. 



