Fam. Äroidew — PotamogelonecB. 213 



4 P. coloratus Vahl: alla bladen något tunna och genomskinliga, längre än skaften; 



de öfre hredt eggrunda; de nedre n. elliptiska; nött. med trubbig rygg. 2f 7. Fig. 

 F1.D.1449. Reich. 82—85. H.N.f.l3,n:o77. 

 Stillastående vatt. r. {Sk. i Årrie torfmosse. Blek. vid Ekeberg, 1 mil från Carlshamn: 

 Vesterl. Gottl. vid Erikskällan och Slojtebrunn i Bähl sn; Etelhem sn, i en bäck, 

 som vester-ifrån faller ut i Tenglingsmyr; Klintehamn: Thed.; Fleringe sn, Lunder- 

 hage.) Skiljd från föreg. med föga annat än de korta bladskaften. — P. poly- 

 gonif. y? plantagineus Ed. 5. P. plantagin. Ducroz. 

 (P. rufescens /?; lucens.) 



*'"■ De öfre flytande bladen skaftade, vanl. tjockare; de nedre oskaft ade, 

 hinnaktiga. 



5 P. salicifolius Wolf g. de flyt. bladen ovala med trubbig bas, längre än skaftet; de 



nedre omfattande, bredt och långt lancettlika spetsiga; axskaftet jemntjockt. 2^7, 

 8. — /S lanceolatus: flyt. bladen 0; axskaften långa. Fig. Reich. f.55. [/?]. 

 Vatt. r. [Lpl. Torneåelf vid Kengis. — /? Torri. Lpm. Karesuando och Muonioniska. 

 Pit. Arjeplog. Jämll. Are sn, i Jäfsjön. Angml. — N. söd. del. af Aggerh. st.: 

 Bl.) De flyt. bladen, som sällan utbildas, likna dem hos P. natans, ehuru myc- 

 ket tunnare; de nedre hinnaktiga fingerbreda och 3 — 8 tum långa, liknande P. 

 proslongi. — P. gramin. var, idnceolatum Lcest. P. lanceolatus Reich. 



6 P. rufescens Schrad. de flyt. bladen något läderaktiga, aflånga trubbade, spetsade 



mot skaftet; de nedre från smal bas utdraget lancettlika, trubbade; axskaftet jemn- 

 tjockt; nötterna plattade med hvass rygg. 2\.l . — /? spalhulatus: alla bladen skaf- 

 tade och flytande. — / minor: till alla delar dubbelt mindre; de flyt. bladen smalt 

 lancettlika. Fig. H.N.f.5, n:o 76. F1.D.1450 och 1635. Reich. f.56; ^ f.86. / E.B. 

 1985. 

 Sjöar och rinn. vatt. [Sk. — Lpl. — N. till Nordl. — /? i bäckar. — '/ i fjelltr. Lpl. 

 Jämtl.) Bladen ^ till | tum breda och 3—6 långa, snart rodnande, särdeles de 

 öfra. — P. fluitans Sm. /? P. spalhul. Reich. P. rufesc. /3 rivularis Ed.4. y P. 

 lanceolatus Sm. enl. fig. i E.B. 



7 P. nigrescens Fr. alla bladen hinnaktiga och genomskinliga, de öfre ovala med spet- 



sad bas, kortare än skaftet; nött. (enl. Fr.) njurlikt klotrunda, torra Skolade; för 

 öfrigt som föreg. 2^ 7, 8. Fig. 

 Vatt. r. {Torn. Lpm. Karesuando. Pit. Arjeplog. Smal. Hosmo-å. Hall. Harphnge.) 

 Skiljd från föreg. endast med de tunnare och längre toppbladev, som snarare 

 svartna än rodna. Anses af Beurl. identisk med P. salicifolius. — P. rufesc. 

 var. Lcest. och trol. enl. Fries: P. lanceol. Wils. i Hook. Brit. Fl., ej Engl. Bot. 



8 P. gramineus L. de flyt. bladen läderaktiga, eggrundt ovala, med trubbig bas; de 



nedre oskaftade, smalt lancettlika, spetsiga; axskaftet uppåt klubblikt vidgadt; nött. 

 med trubbig rvgg. 2^7. Fig. F1.D.222 och 1263. Reich. f.71— 80. H.X.f.5, n:o 77 

 och f.9, n.o 73. 

 Diken och grundare vatt. [Sk. — Lpl. — N. till Ost-Finnm.j Stundom saknas de flyt. 

 bladen; stundom återstå på uttorkade ställen endast dessa; då båda slagen fin- 

 nas, är det P. heterophyllus Schreb. [H.N.f.l2,n:o75.]. — Anm. Finnes icke i 

 Linnés Herb., der under detta namn P. zosterifol. och compress. ligga. 



9 P. nitens Web. de flyt. bladen något läderaktiga, åt båda ändar spetsade; de nedre 



hälft omfattande, lancettlika spetsiga, meränd. rännformiga och båglikt tillbakaböjda; 

 axskaftet uppåt något tjockare; nött. med något hvass rvgg. 2|. 7. Fig. F1.D.1807. 

 Reich. f.60— 62. H.N.f.8, n:o 67. 

 Sjöar och rinn. vatt. {Sk.—Um. Lpm. Öl. Gottl. — N. till Trondhj. och Näröen: Bl.) 

 Slutl. myckel grenig, mörkgrön; vanl. mer bredbladig än föreg.; de flyt. bladen, 

 som ofta saknas, längre och smalare än hos denna. — P. gramineum Wg.Fl.Su. 

 P. curvifolius Ed.4. 



"** Alla bladen hinn ak tiga, med inga ell. mycket korta skaft. 



10 P. prcBlongus Wulf. bladen något lancettlikt jemnbreda [de yngre höstgrenarnes af- 

 långa] trubbiga platta helbräddade stjelkomfåttande ; axskaften jemntjocka; nötterna 

 hälft cirkelrunda, n. tillhopastående med den raka insidan, hvasst kölade. 2f 7, 8. 

 Fig. F1.D.1687. Reich. f.59. H.N.f.9, n:o 74. 

 Djupare sjöar. [Sk. — Lpl. Värmt. Dalsl. — N. Fiskevaagvandef i Salten.) Stor med 



