Fam. Typhacem. 217 



dettas båda klaffar upptill tvärhuggna; nötterna tydl. strimmiqa. %7. Fie. Sv.B. 

 186. FI.D.15. Reich. D.Fl.f.4. H.N.f.15, n:o 83. 

 Hafvet, a. {Sk.—Södml. och Stockh.skären. Boh. ÖL Goltl. — N. till Lofoden.) Bla- 

 den långa gräslika, omkr. 2 lin. breda. 



2 Z. angustifolia Horn. bladen med oiydl. sidonerver; slidklaffarne upptill rundade; 



för bfr. som föreg. %7. Fig. FI.D.1501. Reich. f.3. H.N.f.6, n:o 70. 

 Hafvet. {Sk. Blek. Werkö: Scheutz. Små/._ Kalmar m. fl. st. ÖG. Fredriksnäs i Gryt 

 sn: Kindb. Slockh.skåren. Hall. Boh. Öl. Goltl. — N. Christiania; Trondhj.; Lof- 

 oden enl. Bl.; Ost-Finnm. Varanger; trol. utefter hela kusten.) Mindre och med n. 

 dubbelt smalare blad än föreg. — Z. marina p Fl.D. 



3 Z. minor Nolle: bladen ennerviga; hölstret slutl. bredare än bladet, n. lancettlikt; 



jiöii. D. släta. 1^7. Fig. F1.D.2041. Reich. f.2. H.N.f.M, n:o 69. 

 Grundt hafsvatt. r. [Boh. vid Torön och andra holmar i söd. delen.) Bladen säll. 

 mer än fingerlånga, ^ linie breda. - Z. nana Roth. enl. Koch, hvilket motsäges 

 af Reich. Z. Noltei Horn. i Fl.D. 



97 Fam. TYPHACE^ Juss. Blr i ax cll. hufvud. Kalk af flera fjäll eli. borst. Frukt 

 nöt, med hängande frö. 



467. TYPHA Lin. Kafveldun. 



1 T. latifolia L. han- och honaxet tätt närmade; bladen bredl svärdlika, af stråets 



längd. 2^7. Fig. Sv.B.520. Fig. F1.D.645. 

 Vatten. [Sk.- Helsl. Söderhamn, Stugsundet. VB. Neder-Calix, i Småträsk: Reuterm. 

 Vestml. Värml. Dalsl. Boh. Strömstad; Sör Edsvikssjön och Väderöarne: Rect. For. 

 Öl. Gotll. — N. Christianiafjorden; Lier; Langesund etc.) 4 — 5 fot hög med tums- 

 breda platta blad; axen dubb. tjockare än hos följande. 



2 T. angustifolia L. axen åtskiljda; bladen S7nalt svärdlika, något rännformiga, af 



stråeis längd. 2^7. Fig. Sv.B.234. F1.D.815. 

 Vatt. (Sk. — Helsl. Vestml. Värml. Dalsl. Öl. — Södra N.) Hög som föreg.; bladen 

 2 — 3 lin. breda; afståndet mell. axen 1—2 tum, säll. mindre. 



468. SPARGANIUM Lin. Igelknopp. 



f Bladen mot basen Ssidiga. 



1 S. ramosum Huds. axfästet grenigt; grenarne nedtill med oskaftade honax och tal- 



rika hanax i toppen; bladen mot basen Säggade. %.7. Fig. Sv.B.464. F1.D.1282. 

 H.N.f.l5,n:o77,78. 

 Vattengrafvar. {Sk.— Helsl. Ångml. Bjertrå. Dal. Värml. Boh. Öl. Gottl. — N. till 

 Stördalen i Trondhj. st.: Bl.) Gröfre än de följ. — S. erectum a L. 



2 S. simplex Huds. axfästet enkelt, nedtill med ensamma skaftade honax och 3 — 6 



hanax i toppen; frukterna tvärt sammandragna till ett långt spröt. %7. Fig. Sv.B. 

 342. F1.D.932. H.N.f.15. n:o 79. 

 Vatt. {Sk.— Ångml. VB. Calix; Kengis. Pil. Lpm. i Svärdelfven. Jämtl. Oviken. 

 Boh. Öl. — N. till Trondhj. st.: Bl.) 5. erectum /? L. S. erectum Wg. 



3 S. fluitans Fr. axfästet enkelt, nedtill med 1 ell. 2 skaftade, derofvan flera tättsit- 



tande oskaftade honax, och vanl. ett enda hanax i toppen; frukt jemnt afsmalnande 

 till ett Ä;or< spröt. 2^7. Fig. Bot. Not. 1852,t.l,f3. H.N.f.15, n:o 80. 

 Skogskärr, r. {Um. Lpm. vid Qvarnbäcken nära Betsele etc. VB. Skellefteå. Angml. 

 Hernösand; Nora; Ytter-Lännäs m. fl. snr. Helsl. Skog sn: Stud. Strandell. Gestr. 

 Thorsåker sn: Stud. Norin. Dal. Grangärde sn, vid Samuelsdal: J. A. Braun. 

 Värml. i bergsl. och Venerstrakten. Vestml. Nora sn: Stud. G. Ohlsson. Smal. 

 Femsjö; Odensjö, vid Rör m. fl. st. enl. Scheut-z. — N. nära Elstad i Gudbrands- 

 dalen.) Icke upprat som de föreg., utan uppstigande, med stadig stjelk, breda, 

 efter olika local, uppräta eller slaka och flytande blad. — S. glomeratum LcbsL 

 och Beurl, ett sednare publiceradt namn. 



