Fam. Cyperacecp. 229 



af det Irinda, omv. eggrunda ludna fruktgömmets längd. 2|. 5. — jS menibranacea: 

 miukare gräs, med mer aflåiiga, mindre trubbiga, helbräddade axfjäll. Fig. Fl.D. 

 1765. Ands. t.7,f.83.^ Reich. f.636; ^ 637. H.N.f.7, n;o 75. 

 Back. a. [Sk.—Helsl. Angml. Junsele sn. Jämtl. Näs sn. Herjedal. Öl. Golll. — N. 

 till Trondhj. — /? i fjelltrakter.) Mörkbruna ax, a^axet n. klubblikl; skärmen 

 med mycket korta, stund, omärkliga, svarta slidor vid basen; axfjällen vanligen 

 fint hårkantade. — C.fciliata Willd. /5 C. membr. Hoppe. 



39 C. pilulifera L. honaxen något närsittande, oskaftade klotrunda, skärmen utan sli- 



dor, n. syl-lika, det nedersta något längre än axet; fruklg. klotrunda spetsiga fin- 

 ludna, af de uddspetsiga fjällens längd. % 6. Fig. Fl.D. 1048. Reich. f.632. Ands. 

 t.7,f.82. H.N.f.l2,n:o83. 

 Stenbackar. (S/f.— nor. Angml. Jämtl. Oviken. Herjed. Öl. Goltl. — N. till Trondhj. 

 st.: Bl.) Strået uppböjdt; honax af ärters storlek. — C. Oederi Retz. ed.l, enl. 

 Retzii egen rättelse i V.Äc.H. 1793. C. filiformis Fl.D. 



40 C. globularis L. honaxen åtskiljda, oskaftade eggrunda; skärmen smalt bladlika 



långa stjelkomfattande; fruktg. eggrunda spetsiga ludna, längre än fjällen; strået 

 spensligt, med ganska smala blad. 2^6. Fig. F1.D.1404. Schk. Suppl. t.Eeee, 

 f.l88. Ands. {.7,f.81. H.N.f.3, n:o 71. 

 Fukt. och tufvig skogsmark. {Lpl. — Gestr. Vestml. Ner. nor. och vest. del. Värml. 

 Dalsl. Lästviksdyfveln i Steneby sn. Smal. Skareda-raoen i Lommaryd sn, — N. 

 Ost-Finnm. Molde, samt Gudbrandsdalen. Rommerige etc. ned till Christiania.) 

 2 — 3 quarter högt, fint, spensligt och mjukt starrgräs, strået vid basen högt upp 

 klädt med ljusbruna fjäll; nedersta skärmbladet alllid längre än sitt ax, vanli- 

 gen fiera gångei' så långt. — C. tomentosa Fl.D. 



p — Honaxen utdragna, mycket smala; skärmen med tydl, slidor. 



41 C. pediformis Mey. hanaxet skaftadt, nående öfver ell. lika högt som öfversta hon- 



axet; honaxen 2 — 3, långt åtskiljda, jemnbreda mån</blommiga, med skaft dubbelt 

 längre än de med ett syl-likt bladämne försedda skärmslidorna; fruktg. omv. egg- 

 runda med kort spröt, finludna, knappt längre än fjällen; strået vid basen bladigl. 

 2^5. Fig. Kunze Suppl. t.l6. Ands. t.7,f.86. H.N.f.6, n:o 71. „ 

 Bergstrakt." r. {Jämtl. Östersund, vid Björnmyran; Frösön och Ahs; Liths sn, ymn. 



— iV. Christiania tlerest. t. ex. Fröen, Ladugårdsöe. Mssrradalen, Krogklefven. Rin- 

 geboe.) 1 aln hög vid frömogningen ; nära slägt med följ., men tydl. skiljd af 

 det nedtill bladiga strået, de mer åtskiljda honaxen och de mindre tvärhuggna 

 axfjällen. 



42 C. digitala L. honaxen öfvernående hanaxet, med skaft längre än de bladlösa skärm- 



slidorna, jemnbreda, glest rnå/j^blommiga; fruktg. omv. eggrunda Skantiga spetsiga 

 finhåriga, af de tvärhuggna fjällens längd; stråets slidor bladlösa ell. med ett borst- 

 likt bladämne. 2j. 6. — /? pallens Frist, hela växten blekgrön; axen mer kortskaf- 

 tade. Fig. F1.D.1466. Reich. f.599. Ands. t.7,f.88. H.N.f.ll, n:o71. 

 Skuggiga back. [Sk. — Vm. Lpm. Boh. Öl. Gotll. — N. till Salten. — y9 Angml. 

 Gransjö gästgg. Medelp. Selånger. Jämtl. Frösön, Oviken och Lith. Herjed. på 

 Ulfberget.) ^axen tumslånga mörka, 7 — lOblommiga; stråets basis klädd med 

 bruna bladslidor. 



43 C. ornithopoda Willd. honaxen som föreg. närsittande, med inneslutna skaft, fåblom- 



miga; fruktg. längre än de något spetsiga fjällen, för öfr. som föreg. % 5. Fig. 

 F1.D.1405. Reich. f.598. Ands. t.7,f.87. H.N.f.3, n:o 70. 

 Fukt. äng. vid bergsrött. r. [Sk.—ÖG. Nerike och Värml— Lpl. Gottl. ÖL Tveta och 

 Högby. — N. från nor. del. af Christianss. st. till Ost-Finnm.: BI.) Axen af ljus 

 färg, en knapp half tum långa, 3 — Gblommiga; stråslidorna n. gröna, med ett 

 kort, borstlikt bladämne. — C. digitala /? Wg. Gottl. Fl. i Vet.Ac.H. 1803. C. pe- 

 data All. 



g — Hanaxet ensamt, meränd. med honblr i toppen. 



44 C. Buxbaumii Wg. axen n. oskaftade, något åtskiljda, upprätta, aflånga— omv. egg- 



runda, med uddspetsiga fjäll; fruktgömmena 3kantigl ovala trubbiga nerviga, fint 

 sträfprickiga ; märken 3. 2f. 6. — y? submutica: fjällen smalspetsade ell. med kort 

 udd. — y heterostachya: toppaxet af blott hanblr, ell. med honblr vid basen. 



— å macrostachya: axen cylindriska, tumslånga, det nedersta vanl. skaftadt; lopp- 



