Fam. CyperacecB. 231 



tvärt öfvergående i en sträf borst, flera gånger längre än sjelfva fjället och det 

 omv. eggrunda, otydl. nerviga fruktgömmet. ij. 6. Fig. F1.D.703. H.N.f.6, n:o 76. 

 Ands. t.6,r.64. 

 Steniga hafsstr. r. [VB. Neder-Calix skärg., pa Börskär (ell. Vattungen): Reuterm. VG. 

 Göteborg. Boh. nära Marstrand; Henån på Oroust: Thed.; Uddevalla; Strömstad 

 (lerest. — iV. utefter hela kusten från Boh. gränsen till Ost-Finnm.) 1—U fot högt 

 starrgräs med bleka ax och snart affallande fruklg., 2, 3 g:r kortare än fjällens 

 borst. — Anm. C. Lyngbyi Horn., skiljd med åslikt upphöjda nerver på fruktg., 

 som uppgifvils för Norge, namnes dock ej i Blytls Flora. 



*51 C. cryplocarpa C. A. Mey. hanaxen 2 ell. flera; honaxen cylindriska, de nedre kor- 

 tare än de långa och fina glatta skaften; fjällen spetsiga, längre än de ovala ell. 

 omv. eggrunda, trubbiga, med kort utstående, hel mynning försedda fruktgömmena; 

 strået glatt ell. omärkligt sträft. 2^6,7. Fig. Mey. Cyp. 1. 14. Ands. t.6,f.61. H.N. 

 fl5,n:o85. 

 Hafsstr. r. {N. Finnm. Vadsöe, enl. ett ex. fordom lemnadt af prosten Deinböll. 

 Trondhj. på Strand under Lexvigen mell. Axnaes och Storvig; Bergen och Christiania 

 enl. Bl.) Strået nära 3 quart. högt, med 2 han- och 3, 4 honax, alla långt åt- 

 skiljia och öfver en tum långa, ined skaft af 1—3 tums längd och bladlika skärm 

 utan slidor, långa som strået; fjällen på Deinb.s ex. spetsiga ulan udd, omkr. 

 ^ gång längre än fruktg., på Trondhj. ex. i H.N. dubb. så långa, såsom de ock 

 af Mey. bcskrifvas. — C. filipendula Drej. 



(i — Honaxen upprätta *). 



♦52 C. halophila Nyl. hanax som föreg.; honaxen cylindriska, vanl. mot spetsen tjockare, 

 åtskiljda, något längre än de n. glatta skaften; fjällen lancetflika, långspelsade, dubb. 

 längre än det omv. eggrunda, med kort utstående hel mynn. försedda fruktg.; strået 

 glatt. 2^ 7, 8. , Fig. Ands. t.5,f.51. H.N.f.I2, n:o 86. 

 Hafsstr. r. {N. Öst-Finnm. nor. stranden af Varangerfjorden: Th. Fr.) Nära alnshög 

 med platta breda blad och stora bladUka skärm af axsamlingens höjd, samt nära 

 2 t. långa smala ax, liknar denna mer C. aqualilis än följ., hvilken den dock 

 genom charakterer slår närmast, och med hvilken den anses identisk i Lcdeb. 

 Fl.Ross. 



♦53 C. salina Wg. hanax som föreg.; honaxen lancettlikt cylindriska, af de glatta skaf- 

 tens längd; fjällen eggrunda med lång syllik spets ell. trubbiga, un^eUr af det af- 

 långt ovala, med urnupen mynn. försedda fruklg.s längd; strået glatt. 2j. 7, 8. 

 — ' subspathacca Wormskj. hanax vanl. ensamt; honax med korta, stund, inga 

 skaft; fruktgrs mvnn. mer utdragen. — /? nardifolia: lågväxt, med smala hoprullade 

 blad. Fig. Sv.B.75^. Ands. t.5,f.50,b; * f.49. F1.D.1530. H.N.f.lO, n:o 80. 

 Hafsstr. [N. Ost-Finnm. — Trondhj.) Omkring 1—U quarter hög, med tumslånga 

 ax och lika långa skaft. Skiljd från föreg. mera genom mindre storlek och ut- 

 ' seende, än genom verkliga charakterer. — C. cuspidata Wg. i Vel.Ac.H.1803 

 [formen med syl spetsade fjäll] och Hn. Handb. edd. 5 & 6. C. salina « cuspid. 

 och /? mufica Wg. Fl.L. — *, som i vissa former synes vida skiljd från sal., 

 sammanflyter dock genom andra ty dl. dermcd. 



54 C hcematolcpis Drej. hanaxet meränd. 1; honaxen som föreg. längre än de glatta 

 skaften; fjäll med en kort syllik mycket sträf udd, ell. trubbiga Vanare än det omv. 

 eggrunda, med kort utstående hel mynning försedda fruktg.; strået glatt ell. något 

 sträft. 2^ 6, 7. — /? mulica: fjällen trubbiga ell. med omärkl. udd; strået sträft. 

 Fig. F1.D.2370. Ands. t.2,f.37. H.N.f.l4. n:o 82; /? f.8, n:o 72. Ands. t.5,f.50? 

 Hafsstr. r. [Boh. från Hallandsgränsen till Marstrand, på fl. st., t. ex. Särö, Hisingen, 

 Instön etc; Oroust, vid Henån; Gustafsberg: Thed.; Strömstad, Holkedalskilen och 

 söd. Roster. — N. Finnm. Lyngen; Trondhj. Hladehammeren; Bergen och Christia- 



uudersökningen bäst i ögonen fallande. Sjelfva afdeln. phyllopoda: och ajihtjllopodce lida un- 

 dantag, utom att de söndra de närmast beslägtade arter och stå ofta knappt att bestämma, 

 såsom hos C. ccesjntosce. — Som nära halfva antalet af hithörande s. k. arter äro af sina 

 namngifvare bestämda från torra ex. eller i allmänhet ännu föga studerade i naturen, är det 

 troligt, att de i en snar framtid komma att betydligt reduceras. 



") Alla arter i denna afd, anses af Blytt, trol. med rätta, för former af en enda art 

 talina i vidstr. mening. 



