234 15 Kl. SPADICIFLORiE, 



med omärkl. köl; strået sträft. 2|. 5, 6. — ^ tornala: tätt tufvad, med breda platta 

 blad; det styfva strået och axen tjocka. — y tcnuis: lå^ och späd. med smala gles- 

 blomm. och skaffade ax. — d stolonifcra: strån åfskiljda på de kr\p. rotskotten. 

 Fig. FI.D.1281. Reich. 579— 581. Ands. t.5,f.52. H.N.f.S, n:o76; f.9,n:o81. 

 Fukt. st. a. [Sk. — Lpl. — N.) Vanl. 1 — 2 qu. hög, med talrika former, som närma 

 sig så väl till flera af de för eg. som till de följ.; ofta knappt skilj bar från smärre 

 varr. af C. acuta. — C. ccespilosa Lin. herb. C. Goodcnowii Gay och BeurL — 

 Anm. C. bolina Lang. från Eongsvold på Dovre, med platta och breda, okölade 

 blad, samt bladlika skärm af det mycket slräfva stråets längd, men endast funnen 

 med omogen frukt, har förgäfvcs blifvil eftersökt af Blytt och torde behöfva när- 

 mare granskning. 



66 C. juncella Fr. hanaxen 1 — 2, med aflägsnade uppräHa, smalt cylindriska honax; 



skärmen kortare än axsaml. med skiljda bladöron, de öfre n. borstlika, det nedersta 

 bladlikt; fruktg. aflångt ovala med kort. utböjd spels, nerviga, längre än de trubb. 

 fjällen; bl. långa, slutl. Irådlikt hoprullade; sirået spensligf, sträft. 2^5,6. Fig. 

 Kärr. {Lpl. — Smal. Hall. ÖL Kastlösa, Bredinge etc: Sjösfr, — N. Finnm. till 

 söd. N. enl. Bl.) Växer i tufvor, och är utmärkt genom stråets, bladens och 

 axens spenslighet. Är likasom följ. en medelform mell. C. vulg. och ccespilosa. 

 Ex., meddelade af Prof Wg. sjelf, af dess C. aquat. ^ nardif., tillhöra tydl. 

 denna art. 



67 C. turfosa Fr. axen som föreg.; skärmen bladlika, meränd. kortare än axsaml. med 



skiljda bladöron; fruktg. ovala med spets af den framskjutande mynningen, otydl. 

 nerviga meränd. längre än de spetsiga fjällen; bladen kölade med platta kanter; 

 strået glatt, ell. något sträft. '2^5,6. Fig. Ands. t.6,f.58. H.N.f.lO, n:o 79. 

 Kärr. [Angml. Bjertrå, i Rammeldalen; Gransjö, vid Helgumsjön. Medelp. Torps 

 presfg. Gestr. Kubbotrakten flerest. Vppl. Läby kärr vid Uppsala m. fl. st. Slockh. 

 Södml. Ardala prestg. ÖG. Ryd i St. Lars, samt Kärna enl. Kindb. Dal. Grycksbo 

 bruk. Boh. Hall. Onne torfmosse. — N. Christiania: Bl.; Finden i Torpen, och i 

 Lom: Moé.) 1^—2 fot högt starrgräs, med smala blad och strån, dels växande 

 i tufvor, dels mera spridd från rotskott. 



68 C. ccespilosa L. hanaxet ensamt med närsill., oskaftade upprätta aflånga honax; skär- 



men meränd. korta ell. omärkliga, n. syl-lika; fruktg. ovala trubbiga med omärklig 

 udd af den knappt framskjut. mynningen, nervlösa, föga längre än fjällen; bladen 

 kölade med utvikna kanter; strået sträft. 2f 5, 6. — /? retorta: axen glesblommiga 

 slaka. Fig. Sv.B.222. Ands. t.6,f.59. H.N.f.8, n:o 78; /? f.lO, n:o78. 

 Fukt. äng. a. [Sk. — Lpl. — N. Aggerhus och Christianss. st. enl. Bl.) Bildar tuf- 

 vorna på sidländta ängar och blommar tidigt ännu blott quartershög, men blir 

 sedan ända till alnshög, ehuru spenslig och smalbladig, med 3 — 4, i förhåll. Ull 

 strået små [knappt tumslånga] ax i öfversta toppen, sällan 1 tum åtskiljda. — 

 C. pacifica Drej. C. Drejeri Lang. 



69 C. slricta Good. hanax 2 ell. flera; honax n. oskaftade, upprätta, aflångt cylindriska, 



med korta skärm, det nedersta bladlikt; fruktg. ovala, plattade, med kort utstående, 

 hel mynning, upphöjdl nerviga, något längre än fjällen; bladen kölade, med nätlikt 

 upprispbara slidor; strået Ssidigl, med sträfva kanter. 2^0. Fig. Reich. 583. Ands. 

 l.6,f.60. H.N.f.8, n:o 73. 

 Strand. {Sk.—Helsl. Veslml. Värml. Dalsl. Boh. Öl. Gottl. — N. Laurvig; Christiania.) 

 Alnshögl, i stora tufvor växande starrgräs med täta ax af plattade, i tydlig spi- 

 ral ordnade fruktg., som tidigt affalla, och med slidor, som, då de dragas från 

 sirået, på insidan upprispas i ett nät, liknande spindelväf. Var. med {—2 tum 

 långa ax. 



(C. bicolor, ruflna.) 



\\ Homostachyae : Axet ensamt, sammansatt af likformiga småax; märken 2. 



^ Småax med hanblr vid basen, ell. de nedre med blott honblr. [Un- 

 dant. C. tenella och Schreberi*.] 



a — Fruktgömm. utan hinnkant, slräfva i öfre kanterna. 



70 C. Bönninghausiana Weih. axet af flera, långt åtskiljda småax, de nedersta sam- 



mansatta af smärre ax, med långt bladlikt skärm ; de öfriga skärmen n. kortare än 

 småaxen; fruktg. af fjällens längd, eggrundt lancettlika Ä/>rö/spetsade, med convei 



