Fam. Cyperacew. 235 



ry^rg, sträfva kanter. 2f 5, 6. Fig. FI.D.2300. Reich. f.568. Ands. t.4, f.41. H IV 

 f.l0,n:o82. 

 Lund. r. {Sk. Stehag.) 3—4 gu. hög, med talrika, nedlill långt ålskiljda småaa;. 

 Lik följ., men skiljd med de nedersta 1—3 småaxen, som grena sig i flera, samt 

 med de öfre axen, livilka n. sakna skärm. — C. axillaris * Fr. Mänt. 



71 C. remota L. axet som föreg.; alla småaxen enkla, de flesta med långt bladlikl 



skärm; fruktg. ovalt eggrunda med sträfbräddadt spröt, något lånare än fjällen 

 2f5, 6. Fig. F1.D.370. Reich. J.556. Ands. t.4, f.40. H.N.f.7, n:o 82. 

 Lund. r. (Sk. — Uppl. Värml. i Östmark sn. Dalsl. enl. Larsson. VG. Boh. ÖL — 

 N. Christiania; Dröbak; Holmcsfiand; Arendal; Christiansand.) 3 quarter högt, 

 spensligt slarrgräs med långt ålskiljda småax och 3 — 6 tum långa skärm. 



72 C. microslachya Elirh. axet af 3 — 5, närsitlande småax; det öfversta med hanblr 



vid basen och 2 — 3 gånger längre än de aflånga honaxen; fruktg. eggrunda spröl- 

 spetsade, längre än fjällen. 2j. 6, 7. — * Gaudiniana Gulhn. öfversta axet af mest 

 ell. blott hanblr; strået glatt. Fig. Reich. f.538. Ands. t.3,f.Il. H.N.f.6, n:o 77. 

 Kärr, r. {Tor?i. Lpm. — Helsl. och Dal.; Spridd i de sydligare prov. ända till Skåne. 



— N. Tellem. Grundsaet i Elverum; Christiania; Fjserestrand; Skien. Lom vid Sol- 

 lemssaetern; Dovre, nedom Gjederyggen vid Jerkind. — "'' iV. Lomseggen, ofvan går- 

 den Höft i Bäfverdalen: Moe enl. Bl.) ^ aln högt, spensligt starrgräs med tums- 

 långt ax; ulan ty dl. skärm; toppaxet slutl. klubblikt; strået sträfl. — *, hvaraf 

 Bl. förmodar C. breviroslr. Cederslr. vara en forma depauperata. har fruklg.s 

 spröt tydligare sträft än denna. 



73 C. helvola Blytt: axet af omkring 5 tältsillande, jemnbreda småax; det öfversta med 



hanblr vid basen, af honaxens längd; fruktg. af fjällens längd, eggrundt aflånga, 

 *prö/spelsade, werr/ösa. 2^7. Fig. H.N.f.l3. n:o 85. 

 Fjelltr. och kärr, r. [Vm. Lpm. Gitsljellen. VB. nor. del. i kärr mell. Sangis och 

 Lappbäcken. Stockh. Isbladkärret. Södml. Tveta sn. Boh. Foss sn, mell. Saltkällan 

 och Qvistrum: J. A. Lefll. — N. Finnm. Havösund. Dovre, nära Fogstuen; på Hund- 

 sjöfjellet; Romsdalen, på Langefjeld, samt Lom, vid Solhmissa^tern ; Valders; Gousta- 

 fjell; Christiania m. fl. st. enl. Bl.) Till storlek och utseende lik föreg.; men växer 

 mer tufvad, med bredare blad, korta hinnakliga skärm. En del ex. närma sig 

 dock äfven i uts. C. canescens. 



74 C. elongala L. axet af 6 — 12, något skiljda, aflånga småax; fruktg. aflånga spet- 



sade, på båda sidor convexa och nerviga, något utböjda, längre än fjällen. 2J.7. 

 Fig. F1.D.1236. Reich. f.565, 06. Ands. t.4,f.32. H.N.f.IO, n:o 83. 

 Fukt. äng. [Sk.-VB. Umeå sn. Jämtl. Oviken. Dal. Värml. Dalsl. Boh. Öl. — N. 

 Christianss. och Aggerh. st.; Stördalen: Bl.) Växer i tufvor med talrika, höga, 

 slull. lutande strån, med bruna fruktg. — C. multiculmis Ehrh. 



75 C. stelhdata Schreb. axet af 3 — 5, slull. klotrunda, något ålskiljda småax; fruktg. 



eggrunda, med utdraget spröt, slutl. ulsperrade, dubb. längre än fjällen. 2j. 6, — 

 ^ grypus: småaxen 3, större, och mer tättsiltaride med mindre utsperrade fruktg. 

 Fig. F1.D.284. Reich. f.560; (i f.540 [mager form]. Ands. t.4.f.37. H.N.f.IO, n:o 84. 

 Fukt. äng. kärr, a. [Sk. — JJm. Lpm. och VB. nor. del. — N. till Finnm. — /? iV. 

 Vang i Valders på Grindljell.) 11\ guart. hög, 7ned ärtslora småax, taggiga af 

 de ulsperrade fruktg. — /? har, såsom Koch anmärker, tycke af C. lagopina; 

 fruklg.-s spröt på insidan köladt likasom hopviket på längden, ej platt som hos a, 

 härigenom, som Reich. beskrifver det, 3äggadt, med mycket sträfva bräddar. 

 Strået hos båda 3kanligt. — C. echinata Murr. 



76 C. Persoonii Sieb. axet af 3—8, något ålskiljda, ovala småax; fruktg. tätt liggande, 



ovala med utstående spröt, på ryggsidan från mynningen med en fin, icke genom- 

 trängande spricka; för öfr. convexa med n. platt insida. 2^6,7. Fig. Reich. f.547. 

 Ands. t.4,f.38. H.N.f.7, n:o 85. 

 Fukt. st. i bergstrakt. [Lpl. och VB. — Värml. och Gesfr. i Ugglebo sn. vid Gnupber- 

 get. Smal. vid Lannaskede helsobrunn. Dalsl. i Hasselskog. Boh. vid Bullaren. 



— N. Finnm.— Aggerhus st.) JJk följ., men med smärre småax, mogna med 

 bruna fjäll, samt ofta försedda med ett \—l tum långt skärmblad; fruktg. med 

 längre och mer utstående spets. — C. Gebhardi Hop. i Slurm. C. vitilis Fr. 

 C. canesc. fi alpicola Wg. 



\ 



