Fa 111. Cyperacecc 237 



fruktg. lancettlikl ovala, spetsiga trubb-kantade utstående, nedtill fin-nerviga, något 

 längre än fjällen; strået upprätt, sträft. 2|. 6. Fig. Reich. f.542. Ands. t.4,f.30 

 H.S.f.3, n:o 81. 

 Kärr, r. [Lpl.— Vppl. Södml. öst. Vingåker. Ner. Leke bergslag; östra Mark. Dal. 

 Vestml. Värml. — N. i Aggerhus st.: Bl.) 1—2 qu. hög, med tumslångl, brunt ax. 



Si C. glareosa Wg. axet eggrundt ell. aflångt, af omkr. 3, närsilt. ovala småax, det 

 öfversta klubblikt, med hanblr vid basen, de nedre af blott honblr; fruktg. lancett- 

 lika smalpelsiga, upphöjdt mångncrviga, af fjällens längd; strået uppböjdt, vid frö- 

 mogn. slakt lutande. 2f <], 7. Fig. Sv.B.645. Ands. .t.4,f.31. H.N.f.3, n:o 82. 

 Grusiga hafsstr. r. {VB. Angml. Själevad sn. allm. vid kusten; Hernösand. Medelp. 

 Sundsvall; Njurunda. Helsl. Hudiksvallskären. Geslr. Iggön, Edskön, Brynnässältan 

 etc. Rosl. Hargs bruk; Grislehamn på Storkubben, — N. Ost-Finnm. — Trond- 

 hjem.) Stråen qvarlerslånga, spensliga, slull. nedtyngda af det sällan tumslånga 

 bruna axet. 



(C. canescens och bicolor.) 



c — Fruktg. med breda hinnaktiga, långt ned sträfsågade kanter. 



85 C. leporina L. axet aflångt ell, ovalt, af 4 — 6, närsittande, ovala småax, alla med 



hanblr vid basen; fruktg. eggrunda, ända till basen bredt hinnkantade af de smal- 

 spetsadc fjällens iängd; roten med fufvade strån. '2^ 5, 6. — /? argyroglochin: 

 axet blekt, af n. hvita fjäll med grön ryggnerv. Fig. F1.D.1115; /? 1710. Reich. 

 f.554, 55. Ands. t.4,f.26. H.N.f.8, n:o 80. 

 Fukt. äng. a. {Sk. — Lpl. — N. till Lofoden: Bl. — /? i skugga.) 1 — 3 qu. hög, med 

 1 — 1^ tum långt och något tjockt ax af ljusbruna fjäll med hvitakt. kanter. — 

 C. lcpori?ia L.Fl.Su. C. ovalis Good. 



86 C. festiva Dew. axet eggrundt, af 4-6, tält gyttrade, eggrunda småax; fruktg. längre 



än de eggrunda, föga spetsiga axfjällen; för öfr. som föreg. 2^6,7. Fig. Fl.D. 

 2367. Ands. t.4,f.27. H.N.f.8, n:o 82. 

 Fjelltr. {Torn. — Um. Lpm. — N. Finnm. Tromsdalstind: Bl. Sogn på Leierdalsören. 

 Romsdalen.) Mycket lik föreg. och knappt skiljd med annat än det dubbelt kor- 

 tare, tätare och tjocka axet, mörkt af de svartbruna hinnkantade fjällen. — C. 

 lepor. /? ovala Ed.3. 



87 C. Schreberi Schrank: axet aflångt ell. eggrundt, af 3—6, aflånga, närsitt. småax; 



fruktg. eggrunda, med nedtill upphörande, sågad hinnkant, af de smalspetsade fjäl- 

 lens längd; rotstocken krypande, med åtskiljda strån. 2^ 5, 6. — * ligerica Gay: 

 småax med hanblr dels vid basen, dels annorstäd. i axet. Fig. Fl.D. 1829. Reich. 

 f.549. Ands. t.4,f.25. * Reich. f.550. H.N.f.4. n:o 91. 

 Sand. st. r. {Blek. Pukavik. Öl. Sandby sn vid Aby väderqvarnar; vester om Köpings 

 kyrka; Thorslunda kyrka. — ^ Öl. mell. nor. Möcklcby och Runsten vid Loperstad.) 

 Rotsl. långt krypande, med ett ell. annat 4 — 8 tum högt, strå i de 1—2 tum af- 

 lägsnade lederna; axet vid blomn. knappt tumslångl, brunt. — * är en tydlig 

 medelform till C. arenaria. 



'* Småax med hanblr i toppen, eller en del af blott hanblr. 

 a — Arter med krypande rotstock ell. skott. 



88 C. arenaria L. axet aflångt, af n. enkla småax: de nedre till större delen af honblr, 



de öfversta af hanblr; fruktg. aflångt eggrunda långspetsade, med bred hinnkant 

 från midten, upphöjdt mångnerviga, af de smalspetsade fjällens längd; rotstocken 

 långt krypande med n. enstaka strån. 2^ 5, 6. Fig. Sv.B.156. F1.D.1766. Ands. 

 t.3,f.l6. H.N.f.l3,n:o86. 

 Sand. strand., helst hafsstr. {Sk. — Rosl. Boh. Öl. Gottl. Vettern och Venern. Smal. 

 Vilstads prestg., vid Nissa-än enl. Scheutz, Värml. vid Clarelfven. — N. till Sönd- 

 möer.) Rotst. kryp. vidt omkring i sanden, uppskjutande 6—10 tum höga strån 

 från lederna; axet tämmeligen tätt, 1 — 1^ tum långt, slutl. Ijusbrunt. 



89 C. disticha Huds. axet eggrundt aflångt— jemnbredt, af n. enkla småax, de nedersta 



och öfversta sambyggare ell. honax, de mellei'sta af endast hanblr; fruktg. med 

 mycket smal hinnkant ofvan midten, något längre än de spetsiga fjällen, för öfr. 

 som föreg.; rotst. något krypande. 2^ 5, 6. Fig. F1.D.1343. Reich. f.552, 53. Ands. 

 t.3,r.l5. H.N.f.ll,n:o81. 



